119 



prof . Gorj anoviću sve do Samoborske gori i Zagrebačke 

 gore, izlučujući pri tome trupinu Plešivice u Sam. gore, nadalje 

 triadički kompleks Zakičnice u Zagreb, gori. Ovi označeni dije- 

 lovi pripadaju po svom stratigrafijskom snošaju alpskom nizu. 

 Ostali pak dio gore Zagr. i Sam. kao i cijelo slav. gorje pribli- 

 žuje se po svom sastavu bosanskom, a ovo se veže dalje na 

 drinsku masu, koja spaja opet paleozoičke mase Srbije. Ovo 

 orijentalno kopno bilo je podvrženo u razno doba raznim lo- 

 movima, što je razlogom, da su mnoge partije dospjele u razno 

 vrijeme pod vodu, a na koncu rezultirao je onako kompliciran 

 stratigraf ij ski odnos, kakav danas nalazimo u slavonskom gorju. 

 Promatramo li malo porubnu jezgru zap. slav. gorja, to nam 

 se već na prvi pogled podaj e jasno obilježja pravoga krnj gorja. 

 Južni i sjeverni rub ovoga krnj gorja, dijelom je odlomljen, 

 a dijelom je usjeo, tvoreći tako sjedne strane Posavinu, a s druge 

 Podravinu, dok se istočni kraj posve usjeo tvoreći tako Djako- 

 vačku spust. Svakako je važna okolnost, da na južnoj i sje- 

 vernoj strani nalazimo zonu eruptivnog i kristaliničnog kamenja. 

 Zone ove pokazuju nam jasno gorske prolome, jer je to erup- 

 tivno i kristalinsko kamenje poredano — osobito na sjevernoj 

 pukotini — gotovo na ravnoj crti. Crta ta ide na zapadu iz 

 medju Našica i Kutjeva, gdje u Krndiji nalazimo tipične bazalte, 

 a njeno produženje preko Saone, Radlovca, Pištanca potoka 

 sve do Vočina, gdje nalazimo augitni andezit, dovoljan je dokaz 

 za opstojnost ovoga proloma. Prolom pak kristalinih škriljavaca 

 Psunja, pak staro kristalinsko kamenje Požeške gore, svje- 

 doče nam za obstojnost južnog velikog proloma, koji nas dovodi 

 na prije spomenutu Mojsisovicsevu tvrdnju o orijentalnom 

 kopnu. Veliki onaj gorski prolom očituje se sa dva krila, 

 naime južnim i sjevernim. Sjeverno krilo toga proloma jest 

 staro otočno gorje Slavonije, dok južno krilo sačinjava preko- 

 savske Bosansko gorje, kojemu je glavna sastojina flysch. Tu 

 sjevernu pukotinu označuje Mojsisovics ovako : ,,Die 

 meistens durch jungtertiäre Bildungen verdeckte Nordgrenze 

 der Flyschzone bildet wieder eine Bruchlinie, jenseits welcher 

 die Kuppen älteren Gebirges am rechten Save Ufer auftauchen". 

 (Mojsissovics, Tietze u. Bittner : Grundlinien der Geologie v. 

 Bosnien u. Herzeg. Wien. 1880). Pukotina ta prolazi pravcem 



