120 



toka Save, te se na istočnoj strani udaljuje na jug slijedeći tako 

 pravac bosanskog flyscha. Analogijom dolazimo do zaključka, 

 da sjeverna lomna zona, dakle ona, koja ide smjerom ONO 

 prema WSW t. j. crta koja ide uz zapadno slavonsko gorje 

 preko Vočina, Krndije i slavonske ravnice, prema sjev. obronka 

 Fruške gore, da je ta crta lomna pukotina, koja je uvjetovala 

 u jednu ruku dravsko -dunavsku nizinu, a u drugu odijeljen je 

 Pečuhskih i Banatskih gora, za koj a i Mojsisovics kaže, da 

 su najsjeverniji rub orijentalnog kopna. Spomenuo sam vezu 

 južnog i sjevernoga krila južnoga proloma, a sada mi je još 

 spomenuti sličnost Motaj ice u Bosni sa Požeškom gorom, i 

 isto tako sličnost Prosore planine u zap. sjev. kutu Bosne sa 

 Psunj em. Oba ova otočna ostatka odijeljena su prolomima 

 od zap. slav. gorja, a stratigrafijski se podudaraju s ovim po- 

 tonjim posvema, a donekle i sa Moslavačkom i Kalničkom gorom. 

 Arhaičke naime tvorevine ovog gorja gnajsi, olivinski gabro, 

 tinjčev škrilj i pirokseniti jesu kao neka veza izmedju ovih 

 gorskih nizova s obje strane rijeke Save. Nu još tješnja veza 

 nastaje uslijed toga, štosu obje ove gore bile istodobno sa sla- 

 vonskim gorjem podvrgnute spuštanju na svojim južnim ru- 

 bovima, pošto na sjevernim rubovima ne nalazimo tercijarnih 

 pače ni mezozoičkih naslaga. Odnos pako miocenskih tvorevina 

 Motaj ice prema onima u susjednoj Požeškoj gori diferira za 

 100 m., što je razlogom, da se je Motajica za vrijeme oticanja 

 pliocenskih voda jače spustila od slavonskog gorja. 



U svim tim gorama ide glavni smjer brazdenjaNW — SO, a 

 poprijeko na ovaj smjer ide drugo brazdenje, no to biva već redje. 

 U j ednu i drugu stranu zap. slav. gorskoga ni za prostiru se diluvi- 

 jalne naslage prapora, koji se u svojoj dužinskoj protezi pružaju 

 prema Vukovaru odnosno Fruškoj gori, te skroz do Dunava. 

 Fruška gora kao najistočnija od alpinskih ogranaka, naj- 

 niža je u tom gorskom nizu. Cijela gotovo gora pokrita je dilu- 

 vijalnim tvorevinama t.j. praporom, koji se prema Savi spušta 

 položito, dok se prema Dunavu ruši gotovo u okomitim stije- 

 nama. No trupina Fruške gore sastoji se od obih glavnih hrpa 

 kristalinskog kamenja, naime od erupt. kamenja, a osobito 

 u vehke nastupaju kristalični škriljevi. Granit, granit porfir, 

 trahit, razni kloritni, tinjčevi, amfibolni i drugi škriljevi po- 



