137 



Da je ovaj prigovor potpuno opravdan vidi se najbolje na 

 opisanom slučaju sa daždevnj akom crnim. Wasmann ne 

 računa s mogućnošću prilagodbe larve ovog dažd^vnjaka kraj 

 nestašice ostalih sporo tekućih voda i voda stajaćica u gorskim 

 predjehma na vodeni milieu (hranitbena tekućina) u 

 jajovodu materinjem, i smatra ovu larvu samu p a^ 

 lingenetičkom formom (t. j. ponovljenom prethod- 

 ničkom formom). 



Cuenot računa s ovom mogućnošću pa, oslanjajući se na 

 spomenute eksperimente sa ovim larvama, ne vidi u n j o j 

 samoj nikakva njezina prethodnika. 



Prema savremenom stanju nauke o individualnom raz- 

 vitku, larve u opće ne predočavaju baš ponovljene prethod - 

 nike. Crvi kolutićavci (Annelida) i mekušci, dakle 

 životinje, koje su pričvršćene ili se sporo po- 

 kreću imadu takodjer slobodno plivajuće larve, 

 ali bi bilo vrlo teško dokazati, da su prethodnici mekušaca 

 i aneUda bili slobodno pUvajuće životinje. 



Larve imadu glavnu zadaću u proširenju (uzdržanju) vrsti, 

 pa i ovo dolazi u prilog stanovištu na kojemu stoji Cuenot. 



A o tome će nas još više uvjeriti slijedeći slučajevi : 



Na otoku Martinique -u žive jedna vrst žaba (Hylodes mar- 

 tinicensis), dakle ,,bezrepih vodozemac a". Pošto na 

 tome otoku nema voda stajaćica (nego samo brzih bujica) do- 

 vršuje ova životinja svoju čitavu preobrazbu u jajetu koje je 

 pričvršćeno na lišće kopnenih biljaka ili na 

 s a m o m 1 1 u. Žabe izlaze iz jajeta u odraslom stanju ,,s rudi- 

 mentom repa", kako veli Cuenot, prešavši potpunoma 

 preko periode života u vodi. 



Koci druge jedne vrsti žaba (Pipa) (Guyana, Brasilija) 

 ženke nose na ledjima izrasli ispunjene tekućinom. U ovim 

 izraslima živu i preobražavanju se larve (punoglavci) . Ali druga 

 jedna žabica (u tome predjelu) naime Hyla luteola sa- 

 vladava poteškoće na drugi način. Ona odlaže svoja jaja — 

 u izdubljena debla, u kojima se uvijek nalazi stano- 

 vita količina vode. U ovoj mlaci en miniature razvijaju se puno- 

 glavci. 



