152 



i alge, razabire se iz gore citovanih izreka, da ti navodi nijesu u opreci 

 s mojom tvrdnjom, te da ..pusta, muljevita mjesta (fini pijesak) nijesu 

 doista zgodan supstrat za ove celenterate". Iz gore se rečenoga 

 može da razabere, gledom na odnos hidroida i facies-a morskoga dna, 

 da su ti, ako dolaze u muljevitom području, ponajviše vezani samo 

 na spužve, pa se moramo čudom čuditi, kolikom objekti vnošću piše 

 g. H., dok se samo poziva na pomenute strane. 



G. H. traži , .oprezno postupanje" kod postavljanja varijeteta, 

 kao da i nama nije vrlo dobro poznata promjenljivost i variranje oblika 

 ne samo kod hidroida, nego i kod ostalih organizama (a ta je spoznaja 

 bogme i vrlo stara!), pak zaštoigdje sam postavio nove 

 odlike, stvar je to m o j e strukovnjačke savjesti, na temelju tamo 

 istaknutih obilježja, a meni je posve svejedno, dali se g. H. s time 

 slaže ili ne. '■■ 



Ime sam obliku S. meneghini promijenio s tamo istaknutih 

 razloga, a usprkos ,, pravilima intern, zool. kongresa" nijesam bio 

 u vlasti mijenjati ime tudjoj (Allmanovoj) vrsti, pak sam to učinio 

 kod ove, što ju obradjujem. 



Ne znam zašto je g. H. ,, čudno", te sam u jednom ,,P r i- 

 logu fauni Adrije" na hidroide ,, nadovezao" i druge istražene 

 i za jadransku faunu svakako važne nalaze, kao što je vrlo sićušan 

 prigovor, što da s par poteza (na tek desetak tiskanih re- 

 daka) , .ponavljam" t. j. iznosim glavna obilježja izvjesne meduze, 

 a poduprta i s mojim opažanjima. 



G. referentu nije pravo ni to, što se oblik brahiurnog raka — . 

 Neptunus sanguinolentus — ,,na dugo opisuje". Da je 

 g. H. prije svoga referata zagledao u odnosnu literaturu, bio bi doznao 

 da se u mojoj radnji taj pomenuti oblik tačno i opširno pri 

 kazuje na svoj način na temelju predležećeg zanim- 

 ljivog objekta. Nije potrebno, da se g. H. ,,na jenergičnije 

 usprotivljuj e", jer tobože hoću tog raka, da ,, upišem u red 

 stalnih stanovnika našega mora". Ja nigdje ne tvrdim, te je to 

 ,, stalan" stanovnik Jadrana, jer da li je oblik kao što je ovaj 

 naš, ,, stalan" ili je z a b 1 u d i o, i kada se je to doista zbilo, to 

 se ne može ovako naprečac odrediti, kako to g. H. drži. Poradi toga 

 i upotrebljavamo u svojim tvrdnjama riječi ,, moguće", ,, vjerojatno" 

 i t. d. Jedan bi životinjski morski oblik mogao da bude pored svega 

 ipak ,, stalan" stanovnik izvjesnog morskog područja, pa i Jadrana, 

 i ako bi dojako bio konstatovan tek po jednome primjerku, kao što 

 bi s druge strane mogao da bude z a 1 u ta 1 a forma, i da ih je do- 

 sele više primjeraka nadjeno u Adriji, pa makar bilo to i sa više na- 

 lazišta, budući da bi i svi ovi mogli biti brodovima importirani. I 

 ako ima slučajeva, da životinjski oblici znadu biti doneseni iz drugih 

 morskih područja s pomoću brodova obraslih s algama, nije baš 



