165 



pa ćemo ovdje iznijeti data s obzirom na tu pasminu. Prosječna du- 

 žina čahura bila je 33,8 mm., a širina 16,6 mm. Na i kg. ide 553 

 kom. živih, a 1610 suhih čahura (iz toga se može izračunati težina 

 pojedine čahure), i kg. svježih čahura sadržava 143,996 gr. svile, a 

 suhih 408,887 gr., ostalo otpada na kukuljicu. 



Da s tim veličinama možemo biti zadovoljni vidi se otuda, što 

 ista pasmina gojena u Italiji daje poprečno na i kg. živih čahura 141 gr. 

 svile, a ide i 573 kom. na i kg., dakle su lakše. U Istri gojene daju 

 T42 gr. svile (žive), a ide ih 460 kom. na i kg. Pri tome ne smijemo 

 smetnuti s uma, da mi gojimo svilce iz sjemena, koje potječe od lep- 

 tirića odgojenih u Italiji, dakle još neaklimatizovane. Kad budemo 

 jednom uzimali vlastitu pasminu ovdje odgojenu postići ćemo sigurno 

 još i bolje rezultate. 



Kvantitativni uspjeh ovogodišnje gojitbe zaostaje na žalost znatno 

 za onim prošle godine. Na i kg. sjemena dolazi 970 kg. čahura, dok 

 se prošle godine dobilo za isti kvantum sjemena 1190 kg. čahura. Me- 

 djutim i to je vrlo malo, jer bi uz samo nešto racijonalniju gojitbu 

 morali postići bar dva puta toliku količinu. Ove su godine bile vre- 

 menske prilike za vrijeme gojitbe vrlo nepovoljne. Vlažno i hladno 

 vrijeme pogodovalo je raširenju bolesti mlohavost, od koje je mnogo 

 gusjenica uginulo, a druge su još dospjele zaviti se u čahuru, a onda 

 su pogibale ne razvivši se dalje. 



Kao pročelnik bakološke sekcije stavio sam u mom godišnjem 

 izvještaju visokoj kr. zem. vladi više prijedloga, koji idu za tim, da 

 se naše svilogojstvo, kao važna grana narodnoga gospodarstva (oso- 

 bito za maloposjednike, kojima pomoći najviše treba) digne na stupanj 

 ostalih svilogojstvenih zemalja. Tako predlažem, da se sasvim opće- 

 nito uvede upotreba sprave za izleženje gusjenica (incubatrice). Poslije 

 zimskoga sna su embrioni zatvoreni u jajni ovojak, najosjetljiviji na 

 promjene temperature. Snizi li se naglo temperatura, oni ugibaju, 

 a kako je kod nas vrijeme krajem travnja i početkom svibnja većinom 

 vrlo nestalno, to svilci većinom već kao embrioni stradaju. U svakom 

 većem gojitbenom centru imao bi se postaviti jedan takav aparat 

 (u obliku termostata), koji ne stoji mnogo, a lako je s njime baratati. 

 Inteligentniji gajač onoga kraja starao bi se oko leženja, te bi gotove 

 mlade gusjenice razdijelio niedju ostale gajače onoga kraja. 



Predlažem, da se urede velike hladionice (jedna u Zagrebu već 

 postoji) u kojima bi sjeme moglo prezimjeti, tako da bi se ono moglo 

 već u jesen iz Italije ovamo dopremati. Poduzeća za proizvodnju 

 odabranoga sjemena nemamo, pa smo prinuždeni sjeme iz vana do- 

 bavljati, a to će još kroz nekoliko godina biti potrebno. Prevažanje 

 skupoga sjemena u proljeće, kako se to u nas prakticira, nije bez opas- 

 nosti, što više vrlo je škodljivo, jer znamo, da je sjeme poslije zim- 

 skoga sna vrlo osjetljivo na sve vrsti podražaja. Kraj postojeće prakse 



