24 



naka, koji graniče s ravnicom Save. Takovi su obronci osobito 

 strmi u sjevero-zapadnome području, na liniji Samobor- Bistrac. 

 Najviše točke s kojih se tlo spušta jesu u sj.-zap. području 

 ,, Glavica" (436 m. aps. v.), a u jugo-istočnome kotirana točka 

 kraj selišta Cerje Škilani. (449 m. aps. v.) 



Oba su područja isprutana mnogim dolovima, od kojih 

 tek neki dio dosiže ravnicu ili svoju glavnu dolinu, jer je većina 

 od njih spriječena u normalnome razvoju baš onim silama i 

 okolnostima, koje imadu za posljedicu fenomen krša. 



S hidrografskoga stanovišta su oba ova područja medju- 

 sobno nezavisna i ako ih dijeli samo jedna dolina. Svoje teku- 

 ćice, u koliko ih imadu, šalju izravno u Savu, i to : jugo-istočni 

 dio potoke Malu i Veliku Rakovicu, a sjevero-zapadni Bi- 

 strac i Jazbinu, dok se potočić Podzvir slijeva u Ludvić. 



Obzirom na sastav kami jest okolica Samobora prilično 

 prikladno tlo za stvaranje krša. Pogledamo li geološku kartu 

 Gorj anovića vidimo jasno sastav i slijed slojeva i u našem 

 terenu. Naime doline potoka Ludvića i Rudarske Gradne sijeku 

 duboko u slojeve sve tamo do karbona, koji se sastoji u glavnome 

 I. od kvarcnoga konglomerata, 2. od kvarcnoga pješčenjaka, koji 

 je mjestimice pun crvene željezovice i 3. od crnih škriljeva. 

 Na karbonu počivaju naslage triasa. Taj se može u neku ruku 

 isporediti s alpinskim triasom. Donji trias je zastupan vcrfen- 

 skim škriljevima, nadalje gutensteinskim vapnencima, koji se 

 vide na površini kraj sela Rešetari. Zatim slijede tamni (crni) 

 dolomiti. U gornji trias uvršteni su svjetli dolomiti na desnoj 

 obali Rudarske Gradne i u Selu Cerje, zatim dolomiti, koji se 

 nalaze na I i SI od sela Vrhovčaka. Ovi dosižu do površine, 

 gdje su prekriti izravno kvarternim naslagama ilovinc. Jura i 

 dolnja Kreda nije u opće u Samoborskoj gori zastupana, a u 

 našem terenu nema niti gornje krede. Najveći kompleks za- 

 uzima jedna tercierna kam, a to je miocenski litotamnijski 

 vapnenac, koji se je priklopio na trias. Imade ga u obim podru- 

 čjima i to u jugoistočnome od Slave gore preko cijele šume 

 Gaja, pak do sela Velika i Mala Rakovica. Potočić Lanišće teče 

 nekako oko granice izmedju litavca i dolomita. Na desnu stranu 

 Lanišća t. j. na istok prostire se litavac, a na lijevu t. j. na zapad 



