31 



po prilici 300 — 400 m. Najveće i najdublje su one ponikve u šumi 

 ,,Gaj". Imade medju njima tolikih, da im promjer dosiže i preko 

 1 00 m., a dubina 20 m. Mnogo su manje ponikve na Tepcu. 

 Njihov promjer ne iznosi nigdje više od 15 m. Stvorile su se na 

 dolomitu. Zemljani im je pokrov tanji nego kod ostalih, pa im 

 se na dnu vidi rupa u koju voda ponire. 



One ponikve kod Sv. Križa i u šumi ,,Gaju" pokrite su 

 debljim slojem zemlje, te sam tek kod nekolicine naišao na 

 vidljivi odvodni kanal, dok im je dno obično zamuljcno. Kod 

 nekojih se opet stvaraju aluvialne ponikve kao sekundarna tvo- 

 revina. 



Više imade ponikava, koje su linearno poredane. Prije no 

 što ću nabrojati glavne nizove, spomenuti ću nekoje njima svima 

 zajedničke i karakteristične osebine. 



U prvom su redu veće od onih, koje se javljaju bez stalno; 

 reda. Prosječna im veličina promjera nadmašuje 40 m. One ni- 

 jesu tako pravilno okrugle kao one prije spomenute. Nijesu im 

 niti bočine na sve strane jednako strme. 



Većina linearno poredanih ponikava imade eliptični oblik ; 

 kod nekih pak ocrt naliči prorezu kruške. Kod njih je uži kraj 

 uvijek okrenut prema strani od koje se spušta teren, dok se širi 

 kraj nalazi na onoj strani kamo pada površina tla. Bočine su 

 im, kako je rečeno različne veličine i strmine. Redovito su one 

 dvije bočine, koje su paralelne s dužom osi takove eliptične 

 ponikve, jednako visoke i jednako strme. Na dnu se nalazi 

 odvodni kanal, koji je ili zamuljen ili otvoren te vidljiv. Kanal 

 se nalazi obično na onoj strani ponikve, prema kojoj se spušta 

 površina cijeloga terena; dakle kod ponikava, kojima ocrt na- 

 liči prorezu kruške, nalazi se kanal na širem kraju. Razumije 

 se, da se dno ponikve spušta smjerom prema aktivnome kanalu. 



Linearno poredane ponikve imadu i tu zajedničku osebinu, 

 da se sve bez razlike spuštaju jedna za drugom postepeno s vi- 

 sina prema ravnici. 



Važno je kod toga, da su te uzvisine, s kojih se spuštaju 

 nizovi ponikava ujedno i razvodnice izmedju pojedinih potoka. 

 Takova su ishodišta n. pr. hrbat brda ,, Slava Gora", inače 

 razvodnica potoka Velike i Male Rakovice s jedne strane, a 



