32 



potoka Konjščice s druge strane. Zatim hrbat brda Tepca na 

 desnoj strani Rudarske Gradne od kipa sv. Florjana do sv. 

 Juraja, inače razvodnica potoka Gradne i Lanišća. Zatim na 

 sjevero-zapadu Samobora : crta povučena sa vidikovca na 

 Stražniku uz lijevu stranu Gradnine doline preko Vrliovčaka> 

 Sv. Križa do Rešetara. To je razvodnica izmedju Gradne i 

 Ludvića s jedne, a Bistraca s druge strane. Još imade jedna 

 važnija uzvisina, s koje se spuštaju nizovi ponikava, a to je 

 hrbat brda na zapadu sela Otruševec i Rešetari, naime Vlahove 

 Drage i Glavica. 



U najvišoj od ovako poredanih ponikava nalazi se obično 

 izvor i to na gornjem dijelu ponikve. Iza poslednje ponikve 

 u nizu javlja se često opet izvor s usječenim izvorištem. Ako 

 nema iza poslednje ponikve izvora, to se gotovo redovito na- 

 lazi normalni dol bez stalne tekučice, kao nastavak nizu. Ponikve 

 su odijeljene jedna od druge višom ili nižom pregradom, koja 

 može biti uska tek nekoliko metara ili je pak preko loo m. 

 duga. Ako iza niza ponikava ne slijedi dol, to je taj sigurno 

 pred nizom, dakako sada kao slijepi dol. U tome je slučaju niz 

 ponikava nastavak slijepome dolu. Na jednome se mjestu na- 

 lazi niz ponikava (Duga Njiva), dapače u sredini izmedju slijepe 

 doline kao početka i jedne ,, doline s usječenim izvorištem" 

 (,,Sacktal) kao nastavkom. Amo ubrajam, kako sam već spo- 

 menuo i pojedine ponikve, koje se doduše ne nižu jedna iza 

 druge, ali čine svršetak kojemu dolu. Iza ovakih ponikava 

 slijede redovito kao nastavak otvoreni dolovi. 



Linearno poredane ponikve u jugo-istočnom području. 



Na skrajnjem istoku brda Slava Gora stere se najistočnije 

 položeni niz, nazvan ,, Gospodska Draga". Počinje sa loo m- 

 dugom 60 m. širokom i 30 m. dubokom kotlinom ,,Dubićev 

 dolec". Na višoj, jugozapadnoj strani te kotline izvire voda, 

 koja odmah na nižoj protivnoj strani ponire u ponor, koga su 

 seljaci kamenjem zatrpali. Iza toga redaju se četiri nešto manje 

 ponikve pravcem prema sjevero zapadu. U jednoj od njih imade 

 poveća ,, rutina" t. j. zamuljeni ponor za vodu, koja se slijeva 

 sa pristranaka. Kod četvrte ponikve sastaje se ovaj niz s drugim 



