34 



Sa razvodnice Sv. Florijan-Sv. Jura] (selo Cerje) spušta 

 se više nizova. Najdulji je onaj, kojim protiče voda Draga. 

 Ove bi se ponikve mogle s hidrografskoga gledišta nazvati i 

 nizom slijepih dolina. U najgornjoj, jugo-zapadnoj tik pred 

 kipom sv. Florijana izvire voda „Draga", te tvori sasma nor- 

 malni početak dola, ali iza kojih 50 m. toka (pravac : od JZ 

 prema SI) ponire ; ovdje se neprimjetno diže tlo doline i ozna- 

 čuje ujedno konac prve ponikve. ,, Draga" teče zatim kojih 

 100 m. podzemno, a kad se opet pojavi teče površinom tek 

 120 m. pa opet ponire. Ovaj drugi nadzemni tijek označuje 

 ujedno i dno druge (po redu) ponikve. Iza drugoga se ponora 

 tlo opet diže, ali polagano i neprimjetno, te voda ovu zapreku 

 za vrijeme otapanja snijega ili dnljih kiša lako prekoračuje. 





ISlika 1. Ovako se po prilici običavaju nizati ponikve i to tako, da je svaka 



niža nešto veća od više ležeće ; osobito, ako je slaz tla manje strm i okomit. 



T. j. što je veća strmina, to su ponikve u nizu manje. 



t. j. ono vode, što ponor ne može progutati, teče dalje nadzemno 

 kojih 150 m., gdje propada tik pred trećom uzvisinom tla, u 

 lijevkasti kotao, dubok 3 — 4 m., a 6 m. širok. Izmedju druge i 

 treće uzvisine dolinskoga dna nalazi se ujedno i treća ponikva. 

 Nekoliko desetaka koračaja na SI, strmo se ruše stijene ,,kano 

 usječenoga izvorišta", iste vode Drage, koja od sada teče već 

 četvrtom ponikvom, dugom do 300 m., a na donjem, sjevero- 

 istočnom kraju, širokom preko 100 m. Ocrt joj naliči ocrtu 

 polukruške, a zove se ,,Dolec". Na SI kraju te dugoljaste po- 

 nikve ponire voda polagano, a da se i ne vidi kamo. Podjemo 

 i^^istim pravcem, koji leži u uzdužnoj osi]^Dolca, to ćemo naići 

 odmah iza strme donje strane na drugo ,,kano usječeno izvo- 



