35 



rište", puno grohoti i skrhanih pećina, ispod kojih izvire po 

 treći put ,, Draga", ah sada pod imenom ,,Lanišće". Kratko 

 iza toga probija se „Lanišće" uskim klancem ,,Peršinka" u rav- 

 nicu, gdje nosi ime ,,Mala Rakovica". Da je Lanišće i na tome 

 putu nekoć poniralo, svjedoče vehke polušpilje na pristrancima 

 dola, te djelomično podzemni tijek vode i silne nagomilane 

 gromade kamenja, što se tamo nalaze. Niz ponikava, kojima 

 protiče voda ,,Draga-Lanišće" ne može se uzeti s morfološkoga 

 gledišta za niz slijepih dolova, jer su i odviše kratke prema 

 širini i dubini, te su zaista prije slične ponikvama. S hidrografič- 

 koga te genetičkoga stanovišta su svakako pravi krški dolovi, 

 a to većma zanimivi, što ih protiče jedna te ista tekućica. To su 

 dokazali pokusi sa fuksinom i hipermanganom. 



U prvoj ponikvi (j. -zapadna strana niza) urušio se je ne- 

 davno svod nad podzemnom tokom ,, Drage". Time je nastao 

 ponor, kroz koji se može vidjeti samu ponornicu. U ovaj sam 

 ponor bacio stanovitu količinu fuksina i hipermangana. Tom 

 sam se prilikom mogao uvjeriti o ispravnosti tvrdnje K n e b e- 

 love i Katzerove, da špiljske vode veoma polagano 

 teku. Ponovni izvor ponornice nalazi se samo stotinu koračaj a 

 udaljen od ponora u koji sam bacio boje, a voda je ipak trebala 

 potpuna ^U sata, da prodje taj kratki podzemni put. 



Prema dolini Lanišća, te nizu ponikava, kojima protiče 

 ,, Draga" spušta se s razvodnice Sv. Florijan-Sv. Juraj, mnogo 

 dolina (bez tekućica) od kojih neke dopiru normalno do Lanišća 

 ili Drage, dok neke opet ostaju odijeljene od njih sličnim za- 

 gradama, kao što su i ponikve u nizu medjusobno pregradjene. 



Pa i ove su doline zapravo niz manjih eliptičkih ponikava, 

 ali se odmah proširuje, a kad je najšira, dijeli je niska ograda 

 od slijedeće ponikve u nizu ; tako se postepeno nižu, dok ne 

 dodju do poslednje, koja je isprekidanoj dolini Drage-Lanišća 

 najbliža. I ove se ponikve-dolovi ističu' odvodnim kanalima, 

 na najnižemu mjestu, koje je vlažno i zamuljeno. 



Na desnoj obali Gradne ima još jedan niz ponikava poznat 

 pod imenom Anindol. Njegove se ponikve nižu od JJZ prema 

 SSL Najsjevernija (ujedno najdonja) može biti duga 70 m. 

 U cijelome nizu je uredjen trgovi šni perivoj. Anindol jest je- 

 dini niz u kojemu se ne zapažaju nepokriveni aktivni ponori, 



