39 



ponikava. Kao u svim nizovima, tako ima i u ovima i zapu- 

 štenih i aktivnih ponora. 



Sa ,, Glavice", „Kahje" i ,,Vlakovih Draga" (to su brda 

 zapadno sela Rešetari i Otruševec) spušta se^prema I. nekoliko 

 nizova ponikava i dvije slijepe doline. Najjužnije je položen 

 niz „Duga njiva", koji slijedi kao nastavak slijepe doline ,,Kač- 

 nak". Dolina „Kačnak" spušta se naime sa brda ,, Kalije" na I, 

 a iza ponora slijede ponikve niza ,,Duge njive" u istome smjeru. 

 Poslednjoj ponikvi na istočnu stranu, strmo se ruši izvorište 

 špiljskoga potočića ,,Podzvira", čija dolina takodjer pruža 

 primjer t. zv. ,,sacktala". 



,, Dugoj njivi" na S imademo tri niza. Ondje su sve ponikve 

 šumom zarasle, a po obliku su identične ponikvama u cije- 

 lome kraju, jer i u njih preteže eliptična forma ocrta. Izmedju 

 ■ostalih ističe se ponikva ,,Krajnči dol" (u karti označen sa : 

 ,,K. d.") svojom veličinom. Taj silni kotao imade na dnu mjesta 

 za šumu, oranicu i livadu. Dno je puno aktivnih, nu zamu- 

 Ijenih ponora, kamo se gube u proljeću i jeseni vode iz cijele 

 kotline. Dubina trostruko nadmašuje drveće na dnu. 



Ovime bi bili nabrojeni glavni nizovi ponikava. 



Da upotpunim broj oblika, koji odgovaraju ponikvama i 

 njima sličnim tvorevinama, spominjem još jedan pojav, koji 

 sam zamjetio dosta često u dolomitu, ali u vapnencima nikada. 

 Na mjestima, gdje se uz pukotinu, a odmah sa površine kam 

 rastvara, nastaju udubine u kojima se sakuplja ilovača. 



Ove nakupine, dotično šupljine nemaju stalnoga oblika. 

 Većinom su odozgor šire, pa se prema dolje suzuju, ali ima i 

 takovih, koje su prema dolje šire. Ako je kam uslojena, to zem- 

 Ijasta rastrošina često napunjuje i prostor medju slojevima, 

 tako kao da taj eluvij pušta nastavke na razne strane. Ti zem- 

 ljani džepovi su razne veličine ; ima ih od i — 6 m. dugih i najviše 

 2. m. širokih. Po obliku i po genezi su jednaki geološkim' orgu- 

 ljama, koje su ispunjene s autohtonim rastro šinama. (Cvijić : 

 Das Karstphaenomen. Str. 263 — 7.) Te udubine dolaze na vi- 

 djelo kod gradnje putova, kad se pećine sijeku n. pr. putem 

 iz Samobora na Vrhovčak, Dubravu, Rude, Cerje i t. d. 

 (Svršit će se u slijedećem svesku). 



