4t 



padanje slojeva moguće je odrediti tek približno prema susjednim 

 obroncima. Prof. Gorj anović kaže za braždjenje ovih slo- 

 jeva imenice karbonskih škriljeva ovo : ,,U zoni karbonskoj 

 smotrimo još i zelenu eruptivnu kam, koja u obliku žica prekida 

 te naslage. Tik pred selom Poljanicom vidimo opet triadički 

 dolomit i uzanu crvenu prugu, potječući očito od verfenskog 

 škrilja. (Ovdje mi je pripomenuti, da ta crvena boja potječe 

 od crvenih karbonskih konglomerata i pješčenjaka, koji u rastro- 

 šenom stanju postaju crvene boje.) Iznad ove neznatne tria- 

 dičke partije nastupaju i opet karbonski pješčenjaci, a čini se 

 da brazde od I. na Z. i da padaju na S. Gori povrh Poljanice 

 nastupa dolomit". (Dr. Gorj anović ; Geologija gore Samoborske- 

 i Žumberačke pag. 19. Rad CXX.) 



Kako se vidi nepravilnost položaja kami i upravo velika 

 razbacanost pojedinih stratigraf ij skih elemenata, zatim zbijenost 

 rečenih formacija na mali areal, sile nas, da moramo ovdje ra- 

 čunati i sa tektonskim momentima, koji su gotovo jedini uzroč- 

 nici ovakovom stratigraf skom odnosu. Spomenuo sam, da se 

 je u tom kraju t. j. na S. I. rubu ovog gorskog niza razvio naj- 

 stariji sistem naime paleozoički, koji čini kako kaže prof. G o r- 

 j a n o V i ć ,, Jednu veliku antiklinalnu boru smjerom SSZ — JJI. 

 počamši od sela Grdan j ci, Breganskog sela pak preko Vlahove 

 drage, Gradišća, Vehkog Crnca, Ruda do Okića, a na njenim 

 obim krilima dolaze naslage donjeg triasa, dok sama porubna 

 zona t. j. dolomiti padaju od savske nizine, pak nam je tu na- 

 slućivati paraklazu smjerom SZ — JI". Gorj anović kaže 

 dalje : ,,Nu karakteristično je tu još i to, što redovito na JZ. 

 krilu te bore ne vidimo verfenskih škriljeva, a ni onih tamnih 

 vapnenaca kao na njenoj SI strani. Produljimo li ove dvije 

 pomenute — kao vjerojatno postojeće — paralelne pukotine 

 prema Sv. Nedelji-Janskoj, to na križanju tih paraklaza naila- 

 zimo na produkte nekadanjih razno starih erupcija, na koje 

 ćemo se još napose obazreti". (Dr. Gorjanović : ,, Geologija 

 gore Samoborske i Žumberačke, pag. 59. Rad CXX). 



Kako vidimo iz ovoga, naš se teren nalazi na križanju dviju 

 pukotina različnih smjerova, pak se onda ne smijemo čuditi 

 onoj nepravilnosti u slijedu slojeva i njihovoj zbijenosti na 

 onaj mali okoHš. Kratki ovaj geotektonski pregled bio je nuždan 



