Antun Heinz : Ciesielskova teorija^ 



Redovni profesor botanike u sveučilištu lavovskomc^ T e o f i 1 

 Ciesielski, neki je dan izdao na svijet na latinskom jeziku pisanu 

 studiju, koja ima ovaj natpis : Quomodo fiat, ut mox proles masciilina^ 

 mox feminina oriatur apud plantas^ aniniulia et homines ?" (U čem 

 stoji, da se u bilja, životinja i ljudi radjaju čas muški, čas ženski po- 

 tomci ?) Autor u toj studiji svojoj iznosi novu teorijuo postanju 

 spolova u biljnom, životinjskom i ljudskom svijetu, dapače je uvjeren, 

 da je na osnovi preko tridesetgodišnjih svojih eksperimentalnih izu- 

 čavanja toga pitanja došao do spoznaje općeno valjanog prirodnog 

 zakona, koji ravna odredjenjem spolova i koji jedini odlučuje, 

 kojeg će se spola roditi potomci od roditelja svojih, bile to biljke, ži- 

 votinje ili čovjek. 



Kako sam spomenutu studiju ravno iz ruku svoga lavovskoga 

 druga primio i, s velikim je interesom pročitavši, o njoj pripovijedao 

 nekolicini kolega prirodoslovaca, izraziše želju, da bih o radnji C i e- 

 sielskovoj referirao u našem društvu — kojoj želji evo hoću da 

 .udovoljim. 



Stvar je ponešto delikatne naravi, pak je značajno, da se je auk- 

 tor gotovo 30 godina skanjivao izaći s teorijom svojom na javu bo- 

 jeći se, da općeno poznavanje njezino ne bi vodilo do eventualnih ne- 

 poželjnih posljedica kod široke publike. Nego držeći na umu, da bi 

 do spoznaje toga prirodnog zakona mogao i koji drugi istraživalac doći, 

 koji takih skrupula ne bi imao, odlučio se je Ciesielski napo- 

 kon ipak za publikaciju svoje nauke. Da je pak auktor raspravu svoju 

 namijenio i u prirodnim naucinia obrazovanoj inteligenciji, u prvom 

 redu stručnjacima, izlazi iz opstojnosti, da je pisana na jeziku latinskom. 



Spominjući uvodno neke starije u našim očima danas ravno smi- 

 ješne hipoteze o faktorima, koji bi odredjivali seksualni karakter po- 

 tomaka, pokazuje, kako i brojni pozniji istraživači nijesu bili srećne 

 ruke kod statuiranja svojih teorija. Tako recimo oni, koji mišljahu, 

 đa je odlučna manja ili veća starost ovuIj', bolje ili lošije h r a- 

 nidbene prilike roditelja, njihova starost, kako 

 apsolutna tako starost obaju roditelja medjusobno isporedjena, k o n- 



^ Predavanje održano na mjesečnom sastanku društva 7. pro- 

 sinca 191 1. 



