65 



loškim zahtjevima (veća pokretljivost) repa objašnjava nam postanak 

 diplospondilije. Veća pokretljivost prouzrokuje dijeljenje kralježaka i 

 njihovih lučnih dijelova. Mialni položaj diplospondilnih kralježaka 

 može samo dijeljenjem postati, a ne redukcijom miosepta i živaca. Jer 

 bi u tom slučaju kralješci morali stojati naizmjence mialno i septalno ; 

 melutim diplospondilni kralješci stoje samo mialno. Diplospondihja 

 je dakle morfološki izraz funkcije. 



Prema toj teoriji o dijeljenju kralježaka bivaju i odnosi prijelaznih 

 kralježaka jasniji ; dva luka postaju diobom iz prvobitno jedinstvenog 

 luka u dva dijela. 



I drugi embrioni, kao Spinax niger pokazuju s jedne strane di- 

 plospondilno stanje, a s druge strane prijelazni stadij izme .u mono- 

 spondilnog i diplospondilnog stanja ; što više, mogu se naći mjesta 

 gdje jedan aiplospondilni i monospondilni segment stoje jedan do 

 drugoga. Svi ti odnosi mogu se na osnovi teorije o dijeljenju kralje- 

 žaka razumjeti. Auioreferat. 



Geologijska prijegledna karta kraljevina 

 Hrvatske i Slavonije. List : Medak — Sv. Rok. (Zona 

 28. Col. XIII.) Izradio i tumač napisao : Ferdo Koch. 



To je prva geologijska karta iz Velebita i Like. U tumaču nala- 

 zimo sabrane znanstvene rezultate istraživanja našeg krša, koje je 

 izveo Ferdo Koch. Karta Medak— Sv. Rok sadržaje geološke podatke 

 hrvatske strane Velebita, dok nam je geološku kartu dalmatinskog 

 dijela obradio austrijski geolog Schubert. Međa hrvatsko-dalma- 

 tinska, kako iz tumača razbiremo, izrađena je zajedničkim radom 

 obih stručnjaka tako, da spojivši obje geološke karte, dobivamo pot- 

 punu i cjelovitu sliku čitavog Velebita. 



Karta kao i tumač upućuju nas, da najstarije naslage u Velebitu 

 i Lici pripadaju Karbonu. Karbon se stere uz sjeverno podnožje Ve- 

 lebita usporedno s gorskim bilom. Naj znatnija nalazišta karbona su 

 u tumaču posebice spomenuta i opisana. Interesantan je osobito pre- 

 djel oko Sv. Roka i to brdo Pilar, Tuj zastupaju karbon tamni kršnici, 

 gromače i fusuhnski vapnenci. Bogate su i naslage žutih pješčenjaka 

 i tamnih škriljavaca. Od drugih kar bonskih piedjela spominjem na- 

 slage gornjeg karbona kod Ričice pak karbonski prodor preko Dobre 

 glavice kod Raduča, Bukove glavice kod Metka, pak Počitelja, Rib- 

 Ijače i Orlje do Brušana. — Okamenina u karbonu nije nađeno mnogo. 

 Važan je Spirifer supramosnuensis iz fusulinskog vapnenca kod 

 Male Orlje. Značajan je za srednji odsjek gornjeg karbona. 



Ostala nađena fauna sadržaje većinom MuUusca (oko 12 familija). 

 Flora je zastupana otiscima : Neuroptens, Chondrites, Calamites. 

 Lepidodenđron, Odontopteris, Cordaites, a potiče veUkim dijelom 

 s Pilara. 



