67 



drugom dijelu naime geologijskom, donaša autor cijelu historijsku 

 geologiju poluostrva Istarskoga, a da pri tom ne dolazi do željenog 

 rezultata, jer sam kaže: ,,Geologijsko istraživanje ima ovdje da još 

 kaže odlučnu riječ, a za sada mora pitanje ostati ne riješeno". Cijela 

 radnja ima za laika neku vrijednost, jer i ako malo u preopsežnoj 

 formi crta autor hidrogrfijske i geologijske prilike Istre, to će laik ipak 

 crpsti neku pouku, a to je u glavnom i cilj ove radnje. Kada bismo ju po- 

 smatrali sa znanstvenog gledišta, onda bi morali mnoge stvari osuditi^ 

 jer premda autor na koncu svoje radnje nabraja najbolju literaturu o 

 kršu, ipak mu se na puno mjesta dogodilo, da je napisao štošta sa 

 morfološkog gledišta, a da pri tom ne spominjem tektonike i strati - 

 prafije, koje bi autor u ovoj radnji najviše trebao, a najmanje ih poznaje. 

 Kako rekoh za laika je radnja dobra, dok sa znanstvenog ;;ledišta 

 bar u ovoj formi ne može zadovoljavati. 



/. Poljak. 



Fran Tucan dr.: Die Kalksteine und Dolomite des 

 Kroatischen Karstgebietes 



Annales geologique de la Peninsule balkanique. Bd. VI. Heft 2. 

 Belgrad >i9ii. str. 609.^ — 813. 



Današnja petrografska kao i geologijska znanost zastupa mišljenje, 

 da su krupozrni vapnenci i dolomiti sekundarnoga postanka t. j. 

 da su nastali kontaktnom ili dinamometamorfozom. Autor u ovom 

 svom djelu dolazi na temelju svojih istraživanja do zaključka, da 

 ne treba posizati ni za jednom od ovih dviju hipoteza. Vapnenci i 

 dolomiti, zrnati i gusti su primarnoga postanka. Dokaz zato jesu 

 akcesorne rude, koje se nalaze u vapnencima i dolomitima, kao i u 

 onim kristaliničnim vapnencima, koje drže kao tipičan primjer 

 dinamometamorfoze i kontaktmetamorfoze. 



F. Kučan. 



Fran Tucan dr.: Die O b e r f 1 ä c h e n f o r m e n bei C a r- 

 bonatgesteinen in Kaistgegenden 



Centralblatt für Mineralogie etc. Jahrg. 191 1. str. 343. — 350. 



Osebujnim formama vapnenaca i dolomita, što ih u kršu susrećemo 

 nije, kako autor misli, uzrok u djelovanju vode, već u njihovoj struk- 

 turi. To je u svom djelu i eksperimentalno dokazao. 



F. Kučan. 



Fran Tucan dr.: Gajit, ein neues Mineral. 

 Ibid. 191 1, str. 313. 



U Gorskom kotaru kod Plesača našao je autor gustu bijelu rudu, 

 koja po kemijskoj analizi ima 



* 



