Ö8 



1. II. 



^I«0 2375 23-95 



ChO 37-13 37-03 



COa 32-41 32*28 



HO2 6'63 6-71 



99-92 99-97 



Prvu je analizu izveo autor sam, dok je druga od prof. V. Nje- 

 govana. Specifična težina rude iznosi 2.619. Kuhanjem s otopinom 

 kobaltova nitrata bojadiše se ruda intenzivno lila, daje dakle reakciju, 

 koja je karakteristična za aragonit. Pa i druge reakcije (sa alizarinom, 

 kongo-crvenilom, željeznim kloridom) podudaraju se sa onima, koje 

 su karakteristične za aragonit. U solnoj se kiselini otapa jednako lako 

 kao i aragonit. Kako po kemijskoj analizi tako i po reakcijama došao 

 je autor do zaključka, da je to nova vrst rude i prozvao je u čast hr- 

 vatskoga preporoditelja Ljudevita Gaja — G a j i t o m. 



F. Kutan. 



O. Wohlberedt : Zur M o 1 1 u s k e n i a u n a v o n B u 1 g a r i e n. 

 Abhandlungen der naturforschenden Gesellschaft in Görlitz. Bd. 2-. 

 (Jubiläumsband). 191 1. str. 167 — 238. S jednom tablicom (s no\ini 

 vrstama). Mit einem Nachtrag : Bulgarische Na ja den von 

 Dr. F. Haas. Autor je obradio njemu iz Bugarske priposlani mate- 

 rijal (kućice Gastropoda i ljušture slatkovodnih Lamcllibranchiata), 

 te je osobito pazio na to, da sabere sve navode o bugarskoj fauni 

 puževa, koji se u literaturi nalaze rastreseni. Upozorujemo na ovu 

 radnju one, koji se faunistikom Mollusca bave. Časopis taj se nalaxi 

 u knjižnici našega društva. /. Hadži 



Hofr. Prof. Dr. Karl Gorjanović-Kramherger : Zur Frage der 

 Existenz des Homo aurignacensis in Krapina, ,, Berichte" der 

 geol. Kommission für die Königreiche Kroatien und Slavonien in 

 Zagreb pro 1910. U ovoj kratkoj radnji pobija autor na temelju 

 savjesne isporedbe kostiju — osobito radiusa i ulne — nauku 

 Klaatschevu, po kojoj bi jedan dio ostataka dilvivialnoga 

 čovjeka Krapine pripadao obliku //orno aurignacensis. Autor zastupa 

 doduše već odprije mišljenje, da tip ili bolje oblikovna hrpa (Formen- 

 kreis) : Homo primigenius nije sasvim uniforma, nego da se unutar 

 toga tipa mogu razlikovati nekolike odlike, kao na primjer -. Homo 

 primigenius var. spyensis te Homo primigenius var. krapinensis. Ni 

 Homo aurignacensis, se ne udaljuje za mnogo od recimo tipa Homo 

 primigenius (po autorovu shvaćanju), ipak stoji podalje od krapin- 

 skoga čovjeka, što se manjih osebina tiče, te se obzirom na više obi- 

 lježja nešto približuje recentnome čovjeku. Ipak se ne može reći, da 

 stoji upravo između krapinskoga čovjeka i recentnoga, jer nije 

 utvrđeno, da bi baš krapinski čovjek morao biti direktni ascendent 



