15 



isšupljeni, pače da se nalazi u njima polušpilja, koja se više ne 

 povećaje niti se stvara u njoj siga, to je mnogo vjerojatnijih 

 držati, e je dotična ponikva nastala urušenjem nekadanjega 

 špiljskoga svoda, nego polaganom subaerskom erosijom. Polu- 

 špilja jest ostatak od nekada mnogo veće i prave špilje. 



Na Vrhovčaku imade i više ponikava s vrlo oštrim kon- 

 turama i okomitim, kamenitim pristrancima, kod kojih nije 

 isključeno, da im je kod geneze urušenje glavni faktor. 



Ponikve pravilnijega i okrugloga izgleda, kao što su n. pr. 

 one bez reda posijane oko Sv. Križa, iznad samoborske' ruine 

 i u šumi Gaju : sve ove su nastale subaerskom erosijom vode 

 oko jedne pukotine u kami, kako to Cvijić tumači. 



Najveći dio ponikava, naime one, koje su smještene u nizu 

 jedna za drugom, ponešto su različnoga postanka od ovih pr- 

 vih. Kako su one u opće rijetke pojave, to se njihov postanak i 

 uzroci s kojih su dobile linearni poredak posebice tumači. Cvijić 

 spominje nekoje nizove ponikava i dovodi ih u savez sa raz- 

 makom ih tumači, da sUjede smjer slojeva. Diener i Reyer ili 

 takodjer dovode u svezu sa razmakom, dok ih Martel svadja u 

 savez sa špiljama. Naše nekoje linearno poredane ponikve stoje 

 u savezu sa špiljama, kojima teče voda, kao n. pr. niz Duga 

 Njiva, koja se nalazi izmedju ponora Kačnaka kraj sela Re- 

 šetari i vrela Pod z\ira, zatim ponikve na Cerju, koje teku nad 

 špiljom vode Draga-Lanišće, no dotične pilje ne smatram uz- 

 ročnicima postanku naših linearno poredanih ponikava. Isto 

 im nije niti razmak prouzrokovao genezvi, niti slijede smjer 

 braždenja slojeva. 



Važnije jest upamtiti nekoja zajednička im obilježja. Svi 

 se nizovi bez iznimke počinju nizati na razvodnicama, a na- 

 laze se na manje ili više nagnutome tlu ; u prvoj najvišoj po- 

 nikvi jest redovito izvor ; ponikve su većinom eHptične, da- 

 pače koritaste, na gornjem su kraju uže, na donjem šire ; mno- 

 gima je odvodni kanal vidljiv, bio otvoren ili zamuljen. U po- 

 tonjem slučaju izgleda kao mala zdjelasta ponikva. Dno se re- 

 dovito spušta na onu stranu, kamo smjera cijeli niz, naime od 

 razvodnice prema ravnici. Cesto se u nizu naidje na zapuštene 

 ponore. Osim toga se mnogi nizovi nastavljaju u otvorenu do- 



