16 . 



linu, koja iniade svu] p<)četak iza poslijedne ponikN'e n nizu, a 

 kraški joj karakter podaje usječeno izvorište. N. pr. iza Go- 

 spodske Drage slijedi dolina Velike Rakovice, iza Dolca u Cerju 

 dolina Lanišća, iza niza Duge Njive dolinica Podzvira, iza Jan- 

 žičkoga polja dolina Bistraca i t. d. Biva i to, da su nizovi po- 

 nikava nastin'ak slijepim dolovima, kao što je n. pr. niz ,,l)uga 

 Njiva" nasta\ak slijepoj dolini kačnaka. Dakle niz ,.Duga 

 Njiva" leži iza slijepe doline, a pred dolinom s usječenim iz\-o- 

 rištem. Napokon upada u oči, da mnogim nizovima, teku par 

 ralelno normalne doline kao n. pr. dolina Jazbine Vrhovačkom 

 polju i Prilozima. 



Po s\'enui t(jme sudeći, bili su ti nizovi ponika\-a pr\-obitn(> 

 normalne doline, ali se s vremenom na njihovome dnu u })o- 

 roznoj kami proširiki kakova pukotina i pretvorila u odvodni 

 kanal. Vode, koje su dolinu erodirale najprije su djelomično, a 

 onda sasma u tako\u pukotinu ponirale. Time je obustavljeno 

 daljnje eroziono djelovanje vode u preostalome donjom dijelu 

 doline/koji je time izvrgnut i mnogo manjim promjenama 

 oblika. Gornji je p'^i dio postao slijepom dolinom. Isti se je 

 proces ponovio u toj slijepoj česti doline kojih loo — 200 m. 

 pred prvim ponorom. I tako dobivamo dvije slijepe doline, 

 samo što doljnoj odsada jedino ])adaline formu obradjuju, jer 

 je tekučica već na kraju gornje propala u zemlju. Medjutim 

 se u preostak)j slijepoj dolini isti proces i više puta pona\lja, 

 dok iz cijele doline ne bude niz eliptičnih ponikava, bolje reći 

 kratkih od vode zapuštenih slijepih dolina. Budući, da su smje- 

 štene na kosini prijašnjega dolinskoga dna, naliče ograde, što 

 ih. dijele, stepenicama. Suponirana tekuća voda, koja je to sve 

 st\orila, ponire na koncu prve slijepe doline — ponikve, da 

 podzemno proslijedi put ispod ponika\a (jer to joj je najna-^ 

 ravniji podzemni put) kanaloni, koji je sa svakom ponikvom 

 spojen vertikalnim ponorom. Iza poslijedne ponikve izbija kao 

 jača voda iz usječenoga izvorišta. Budući, da se svaka ponik\-a 

 kasnije samostalno raz\ija, to može promijeniti i smjer svoje 

 uzdužne osi, te tako izbija iz reda, jedna na jednu a druga na 

 drugu stranu. Tako može niz s M'emenom izgubiti svoj linearni 

 poreda.k. To se je dogodilo n. pr. u \'rh()\ ačkoine polju, a dijek)- 

 mice i na ,, Dugoj Nji\i". 



