17 



Idealna šema takove doline — niza. 



<m 



JHoanicA ILI šoiLijSHi pctoh 



Dakle p o n i k v e , koje se nižu jedna za d r n- 

 g o m, nastale s n u već postojećoj d o 1 in i usli- 

 jed vertikalnoga oticanja vode, te su prema 

 tome sekundarna pojava i u tome se razlikuju od 

 onih ponikava, koje dolaze bez reda, Kod stvaranja djeluje 

 voda kemički i mehanički. 



Ovakovim tumačenjem dobivamo ujedno razjašnjenje, 

 kako to, da su ponikve u nizu dugoljaste, da se počimaju nizati 

 sa razvodnica baš kao pravi dolovi, da imadu na početku (u 

 mnogo slučajeva) izvor, čija voda iza poslijedne ponikve izbija 

 iz usječenoga izvorišta i t. d. Da se vratim'o samim ponikvama ! 



Rastrošine sa pristranaka ponikve nosi voda na dno, te 

 se njima odvodni kanali brtve i sakrivaju oku. No ponori ne 

 ostaju uvijek isti, nego se stvaraju novi. Time se mijenja smjer 

 slaza vode od prvotnoga ponora k novome. Tako se zgadja, da 

 nekada aktivni ponori ostaju sasma na strani i na mnogo višem 

 mjestu od dna ponikve. Ova razlika visine pokazuje, za koliko 

 je ponikva postala dublja od onoga časa, od kada je voda osta- 

 vila stari ponor. 



Imade i prelaznih oblika izmedju normalne doline i niza 

 ponikava. To su u prvome redu sve slijepe doline, jer one čine 

 prvi početak pretvaranju normalne doline u niz ponikava. 



Zatim onakove slijepe doline, koje se svršavaju sa običnom 

 ponikvom. Takove su doline na Stražniku (Vidi tekst str. 28, 

 zatim prilog I.), pak one dolinice na južnoj strani doline Ja - 

 grovca (Vidi tekst str. 44). Uvjeren sam, da će se s vremenom 

 na dnu tih dolinica_ stvoriti novi ponori, ushjed česa će se 

 duljina samih dolinica skratiti, a broj ponikava u nizu (kao 

 nastavku) povećati. 



2 



