22 



krasu. I one se mogu po primjeru Knebela svrstat u špilje na- 

 stale tekućicom vodom i špilje nastale poniranjem oborina kroz 

 pukotine. 



Od onih pr\ih imademo uopće samo dvije ; u svakome 

 području po jednu. Jednu je stvorila voda ,, Draga" u Cerju. 

 Odkada se je urušio dio svoda, moći je od prilike razabrati di- 

 menzije ove špilje. Visoka može biti do im., a polovicu met. 

 široka ; nije baš velika, ali odgovara potpuno veličini i jakosti 

 vode, koja ju je stvorila. Na mjestu se urušenja opaža i raza- 

 bire, da je smjer špilje veoma nestalan, te da se naglo mijenja 

 u horizontali kao i vertikali. 



Drugom vodenom špiljom teče voda iz slijepe doline Kač- 

 nak, kraj sela Rešetari. Pristupačna je na donjem, istočnome 

 kraju, gdje voda izlazi kao vrelo Podzvir. Voda u njoj pada 

 preko stepenica, iza kojih čini udubine. Špilja se čas suzuje, a 

 čas opet širi do 3 m. širine ; najveća joj visina iznaša 2 m. Stoga 

 se ne može u nju dalje prodrijeti nego kojih 15 koračaja na 

 sjevero-zapad od izvora ,,Podzvira". Špilja nije bogata sigom, 

 kako je to obično kod vodenih špilja, ali u koliko je imade, jest 

 čista i bijela. 



Nešto više imade špilja, što su nastale vertikalnim poni- 

 ranjem \^ode uz pukotine. 



Nedaleko špilje Podzvira, a samome izvoru Podzvira na 

 sjeverozapad, Dugoj Njivi pak na istok nalaze se tri medju- 

 sobno gotovo paralelne dugoljaste ,,jame". vŠiroke su do 2 m.. 

 a duboke i 20 m., dok im dužina iznaša (najdužoj) do 80 m. 

 Pristranci su im okomiti, mjestimice pače prevjeseći ; Uzdužna 

 im os teče pravcem od zapada prema istoku. Dužina, što sam 

 je označio, nije prava dužina tih špilja, nego tek onoga dijela, 

 kojemu je svod urušen. Špilje se uistinu nastavljaju pod s\-o- 

 dom smjerom prema selu Rešetari ispod Duge Njive, dakle na 

 istok ; ali kako daleko, nije moći izviditi, jer se stijene iznutra 

 ruše, pa ne dopuštaju prolaz. Tek se pomoću svjetiljke zami- 

 jećuju šupljine. Pa i na pravo dno se ne može dopsjeti, jer još 

 u dubini od 20 m. čovjek stupa urušenim Česticama špiljskoga 

 svoda dotično strana. 



Prema dolje se šupljina proširuje. Stijene su uopće veoma 

 ispucane i prošupljene. Radi prilične diibine i vječitoga hlada 



