2i> 



1. Jedne su razmjerno visoke prema širini, širina iznaša 

 najviše i — 15 m, dok visina dosegne i 4 m; dubina najviše što 

 sam opazio 23 m. 



2. Kod druge ^'rsti prevladava širina ili samo malo za- 

 ostaje za visinom, a dubina je kao i kod prvih. 



Po genezi se razlikuju te polušpilje u toliko, što su one 

 pukotine uz koje su postajale, bile u različitom medjusobnome 

 položaju. Ona prva vrsta s manjom širinom a većom visinom 

 nastaje djelovanjem vode po jednoj manje ili više vertikalnoj 

 pukotini. Ona pak druga vrsta polušpilja sa izraženijom ši- 

 rinom nastaje na sjecištu dviju ili više pukotina, ili ako ih 

 je više paralelnih u blizini. 



Temperatura je u ovim polušpiljama kako jasno proizlazi 

 obzirom na položaj i oblik, te obzirom na neposredni kontakt 

 sa vanjskim zrakom, ^sta kao i na površini. Ova okolnost u ve- 

 like potpomaže razvoj takovih polušpilja, jer se uslijed niske 

 temperature, koja zimi vlada i polušpiljom, smrzava ona voda, 

 koja je dospjela po pukotinama na strop i stijene. Radi toga 

 se mrvi kam u krupniji ili sitniji pijesak i ostaje zamrznuta, 

 dok se temperatura povisi iznad ledišta, zatim se raspada, 

 a voda polagano odnaša pijesak. 



U mnogim je špiljama vidjeti još ne odneseni material, koji 

 se je na taj način survao sa stropa, ili ga voda još nije odnijela. 



Jasno je, da voda ovdje vrši poglavito mekaničku funkciju, 

 ali je i kemičko djelovanje od priličnoga zamašaja, pošto se 

 početne pukotine upravo njome počimlju proširivati. Pada 

 u oči, da se ove obje vrsti pomenutih polušpilja nalaze samo 

 na dolomitima, a nikad ne na litavcu, koji inače obiluje svim' 

 kraškim oblicima. To baš nekako odgovara jednoj od glavnih 

 osebina dolomita, naime da se kala, a baš ovo kalanje pospje- 

 šuje postanak polušpilje. 



Imade ih po Rudarskoj Dragi, putovima koji vode iz Je- 

 lenščaka na Bistrac, iz Samobora u Dubravu (selo) iz Slave 

 Gore u Konjščicu i svuda, gdje su dolomitne stijene strmo 

 položene . 



Te se špilje ne ističu baš s\ojom veUčinom, niti imadu sige, 

 ali držim, da sam ih morao spomenuti medju kraškim oblicima, 

 jer i ako su to maleni doduše površinski oblici, to su zato veoma 



