30 



česti u samoborskoj okoliri. Po veličini se mogu ipak mjeriti 

 s onim pustinjskim polušpiljama, koje nastaju deflacijom, 

 a istraživač Jochan Walther piše, da su tako velike, da u njih 

 može stati nekoliko ljudi. 



6. Hidrografija. 



Kraškima oblicima odgovara u ovim područjima i hidro- 

 grafija. Prva je značajka, da vlada u opće nestašica vode. Radi 

 \elike poroznosti odnosnih kami propada odmah veći dio obo- 

 rina u zemlju, mjesto da nadzemno teče. Naravno, da to nije 

 na korist agrikulture, jer na taj način propada u špilje silna 

 množina ilovine, pa i humusa, koje se onda oboje talože u špi- 

 ljama kao špiljska ilovina (Höhlenlehm), Koliko zemlje pro- 

 pada samo u jednu ponikvu svjedoči nam slijedeći slučaj. U 

 sredini selišta Janžiči (nedaleko izvora Bistraca) nalazi se jedna 

 eliptična 30 m. duga ponikva, sa bočinama srednje strmine. 

 Uvijek je bila bezvodna t. j. sve su oborine ponirale u dnu; 

 no poslije jedne oluje i tuče stala se je vodom puniti. Tako su 

 se Janžići dostah vode u svojoj blizini; prije toga su morali 

 ići po vodu za sve kućne potrebe do blizu ležećega Bistraca. 

 10 god. iza toga osušila se dotična ponikva isto tako naglo, 

 kako se i napunila. Na dnu te osušene ponikve našli su se- 

 ljaci, kako pričaju, 600 vozova mulja i blata. Da je voda cijelo 

 vrijeme ponirala, sigurno bi vehki dio toga materiala odvela 

 sa sobom u dubinu. Ova nam ponikva pruža ujedno i zanimi\' 

 primjer, kako se dadu odvodni kanali začepiti. U tome je slu- 

 čaju začepljenje prouzročila oluja i kiša, koja je naglim do- 

 vozom zemlje sa bočina ponikve zabrtvila podzemne otvore. 

 Ali vratimo se na stvar. Kraj velike poroznosti tla i tolike mno 

 zine ponikava sasma je naravski, da imade malo tekučica na 

 samom okrašenom prijedjelu. Ono malo izvora, što ih miade, 

 nalazi se većinom u laporima, što pokrivaju vapnence i dolo- 

 mite, dok oni, koji izviru iz propusnih naslaga presušaju 

 ljeti, pa se mogu uvrstiti med ju kraška t. zv. gladna vrela. 

 Takova su n. pr. Lanišćc, Podzvir, Topolovka u šumi Gaju 

 Draga kraj sela Rešetari i nekoHko manjih, koja ne imadu 

 imena. One površinske tekućice, koje dolaze iz nepropusnih 

 slojeva na propusne, smjesta poniru kao primjerice Kačnak 



