;32 



pa izlaze na površinu kao vrelo špiljske vode. Kako Bistrac 

 leži veoma nisko i na obronku kraškoga područja, nije isklju- 

 čeno, da se miješa i sa temeljnom \-odom; no da u Bistracu pre- 

 vladava ipak špiljska voda, govori zato ^'iše okolnosti. Iz- 

 vire iz jednoga izvor-lonca. Već postanak toga izvor-lonca 

 teško je tumačiti drugačije, nego da je to preostatak špilje, 

 (vidi poglavlje o dolovima), koja je prije sezala sve do savske 

 ravnice. No s vremenom joj se svod urušio i tako se stvorila 

 uska dolinica sve do mjesta, gdje se je riječna špilja dizala 

 s nižega na više. Prema tome bi bio izvor-lonac baš onaj dio 

 te špilje, a pokazuje nam se zajedno sa polušpiljama u pri- 

 strancima bistraČke dolinice kao vidljivi preostatak urušene 

 riječne špilje. 



Iza nagle kiše zamuti se voda u loncu, te naglo raste, a 

 odozdo kao da ključa. To je upravo karakteristično za špiljske 

 izvore. Da je u izvor-loncu samo temeljnica voda, nebi tako 

 ključala, niti bi tako naglo poplavila usku dolinu, kako to čini 

 Bistrac. Još je jedna okolnost, koja govori prije u prilog špilj- 

 skoj nego temeljnici vodi. Naime, voda je u Bistracu od velikoga 

 potresa 1880. god. lunogo manja, nego što je prije bila. To su 

 konstatirali posjednici mlinova, koji se nalaze odmah ispod 

 izvor-lonca. Ako je baš potres bio neposrednim uzročnikom 

 manjku vode (kako to iskazuju spomenuti ljudi) to svakako 

 nije mogao djelovati toliko na temeljnicu vodu, koliko na ka- 

 nale, kojima špiljska voda dopire do Bistraca. Drugačije se 

 imade sa Podzvirom. Ovaj ima dva izvora, viši i niži. Niži 

 funkcionira neprestance, te je po svoj prilici, u dodiru s te- 

 meljnicom vodom, budući da se nalazi u blizini granice škriljcva. 

 Više ležeći izvor je periodički suh. On sa temeljnicom vodom 

 nema ništa zajedničkoga, jer da ona iz njega teče, morala bi 

 se još gdje u istoj visini pokazati, pošto je tamo kam potpuno 

 isšupljena. I ovaj se gornji izvor za vrijeme kiše zamuti i na- 

 buja kao i Bistrac, dok niži ostaje uvijek jednak. Za izvor Ra- 

 kovice nema točnih podataka, nu mislim, da je i ona u dodiru 

 s temeljnicom vodom. Ali s razloga što prikazuje dolinu s ,, usje- 

 čenim izvorištem", što se nalazi na kraju niza ponikava i što 

 se takodjer iza nagle kiše zamuti : može se per analogiam za- 

 ključiti, da je i ona u glavnome natapana špiljskom \'odom. 



