in 



opažanja odgovoriti na slijedeće pitanje : koliko razne pojave Ja- 

 dranskoga mora utječu na način života i tjelesni razvoj njihov?" 



Doistn bi bio zadatak rasprave, da odgovori ispravno na pitanje : 

 koliko? Samo ovai odgovor nema n i k a. k v e z n a n s t v e n e v r e d- 

 n o s t i, ako je sadržan u općenitim neosnovanim tvrdnjama kao što 

 je ona sprijeda. 



Istakli smo u ocjeni, da je pisac priloga iznio i jednu (za Jadran) 

 novu vrst, a on nam ipak u odgovoru zabavlja, kao da smo ovo 

 prešutjeli. (U ostalom možemo dra. B. upozoriti, da I. e v i n s e n 

 dotični oblik zove Stegopoma fastigiatunu a ne Calycella.) 



Rekao sam doista, da je kod sistematsko-fanističkih radova, 

 kakav je ,, Prilog" dra. B.. neizbježivo suhoparno nabrajanje oblika, 

 a i ovo mi autor zamjera, premda i sam za ovakovu vrst radova 

 u ocjeni jedne S t e u e r-ove knjižice (,,Nast, Vjes." sv. III. 1910.) veli : 

 „nije to dosadna možda stručna knjiga, gdje se nabrajaju i opisuju 

 pojedini organizmi, nego . . . ." 



U ,,Nast. Vješt." (sv. 3. iio.) hvali dr. B. popul-irnu knjižicu 

 Cori-jevu (Nat. Fraund am Strande d. Adria) kao općcnu biološku 

 knjigu o Jadranskom moru, kakve ,, nismo do sele imaii". Ovo je bio 

 razlog, da smo se u našoj ocjeni osvrnuli i na ovu doista vrsnu knji- 

 žicu, pa smo upozorili na neke stranice iz nje (str. 98. i 104.). Drago 

 nam je. što je dr. B. citovao upravo ono. što podkrepljuje našu 

 tvrdnju, a primamo na znanje, da mu Cori-jeva knjižica, kako veli 

 u odgovoru nije ,.mjeroda\ma". Još bi mimogred spomenuli, da ima 

 doista oblika hidroida (Corymorpha), koji u opće i dolaze samo 

 zabodeni u muljevitom ili pjeskovitom supstratu. 



Rekao sam : ,,Hidroidni su polipi svuda gdje dolaze stanovnici 

 litoralne zone, iznimke (n. pr. pelagični oblici) su vrlo rijetke", i kod 

 toga ostajem. Nigdje nijesmo ustvrdili, da u abisalnoj zoni (u du- 

 binama od 1000 pače i od 3000 m.) ne dolaze hidropolipi niti da u ove 

 dubine siže ,,litoral". A ne stoji tvrdnja dra. B.. da u ,, području li- 

 torala" mogu biti ,,pelagički oblici". 



Što se tiče oblika ,,Halecium ophiodes" ističemo, da je i naš 

 oblik po nama izvađen s plitkih mjesta zaljeva Muggie kraj Trsta, 

 ipak su naši po nama sublimatom fiksirani primjerci gotovo 

 dva puta veći od onih dra. B., koje sam i sam u ruci imao, dok sam 

 bio pridjeljen zool. muzeju, te sam se na moje oči uvjerio o lošem 

 stanju u pogledu konzerviranja dotičnih primjeraka (posjedujem i serije 

 rezova od istih). 



A na ostale izvode dra. B. o Halecium ophiodes Pieper 

 odgovaram: Istina je, da sam god. 1908. kraj Trsta na "ene mlade 

 oblike smatrao novom vrsti i da me je dr. B., dok sam boravio na 

 muzeju, sam upozorio na njihov identitet s vrstom H. ophiodes Pieper, 

 o čemu sam se kasnije na muzejalnim po dr. B. determinovanim pri- 

 mjercima uvjerio, te sam u svojoj radnji ,,Über die Symbiose von 



