10 



djanje hrane i vode u istom omjeru povećavati. Morali bismo 

 možda i grančice i lišće itd. prema tome skladno odgajati. Ako 

 pak pomišljamo na razne monstrositete u prirodi, razne parasite 

 i osobito neke životinje u morskim dubinama, možemo se evo 

 lahko uvjeriti i o neograničenom povećavanju pojedinih organa. 

 Napokon je i kod umjetnog odgoja pošlo za rukom Japancima 

 odgajati kokote, koji imadu i do četiri metra dugačko repno perje. 



Svejedno, ako i sve te novije teorije nisu bile bolje od 

 Darwinove selekcije, ipak se je pomalo sve više nakupljao 

 materijal za prigovore proti nedostatnosti selekcije. 



Tu se sad pojavlja god. 1887. C o p e u Americi, koji je, 

 proučavajući sve one divne adaptacije na skeletima, ekstremi- 

 tetima i zubima fosilnih Sisavaca, svratio ponovno pozornost 

 na Lamarcka, na adaptacije, kako ih je ovaj tumačio; t. j. da 

 su nastale uslijed porabe ili neporabe organa dotične životinje; 

 uslijed njezinog aktivnog djelovanja. Cope-a možemo po 

 tome smatrati za uskrisitelja Lamarckovih ideja ; za zasnovatelja 

 t. ZV. Neo-Lamarckisma, a to je ta novija struja psiho-biološkog 

 tumačenja svih pojava u organskom svijetu. 



1 tako mi se sad ovdje namiče potreba, da prije svega pot- 

 sjetim na Lamarckovu teoriju, ali ujedno da u nju malo 

 dublje prodremo, t. j. dakako u onom smislu, kako Lamarcka 

 njegovi današnji komentatori tumače. 



Lamarck je dakle, razmatrajući pojedine organe životinja, 

 kako su oni izvrsno priudešeni za funkcije, koje vrše, n. pr. 

 noge za plivanje, kopanje, skakanje i t. d., došao do toga, si- 

 gurno blizu stojećeg zaključka, da su sve te forme tih organa i 

 nastale iz dotičnih funkcija. Mi vidimo evo na organima, da su 

 neku funkciju preuzeli, za koju nijesu bili prvobitno odredjeni. 

 Dakle najprije funkcija, a onda istom sadanji odgovarajući oblik. 

 Ako n. pr. Vidra ima noge za plivanje, rep za kormilanje, i u 

 opće svekoliko tijelo uredjeno za život u vodi, to odatle slijedi, 

 da je ona morala prije svega u vodu zaci, a da je tek uslijed 

 toga, poradi osobitog načina života, prema kome su se morali 

 svi organi ovome okolišu prilagoditi, zadobila svoj sadanji oblik. 

 Govedo je moralo prije zadobiti običaj da bode, t. j. da onim 

 dijelom glave, gdje se danas nalaze rogovi, trka, a da na tome 

 mjestu, haš uslijed toga trkanja, izraste ono, što je za taj posao 

 najzgodnije, a to je rog. Svakako da mu nisu najprije izrasli 



