17 



Evo dakle primjera, koji u istinu dokazuju, da organi ili njihovi 

 dijelovi, uslijed jače porabe bivaju sami sobom veći, dotično 

 već onakovi, kako treba da budu za svoj posao sposobniji. A 

 kao primjer za drugi zakon spominje Roux desnu ruku čovjeka, 

 koja je uslijed veće uporabe, ne samo voluminosnija nego i 

 sposobnija od lijeve. 



Neima tu dakle slučajnih varijacija, pak onda jednostavnog 

 obira, dotično trijebljenja onih individua, koji nisu slučajno u 

 potrebnom smislu variirali, jer se tu uobće ni ne radi o ka- 

 kovoj selekciji individua; nego dijelovi tijela unutra jednoga 

 individua postaju onakovi, kako to primjerenoj funkciji odgovara, 

 a na taj način se dakako čitava životinja svojim prilikama sve 

 više prilagodjuje. 



Nisu to doduše još nikakovi posve novi vidici, jer se je 

 otprije već znalo, da porabom organ pojačava, a uslijed nepo- 

 rabe mora zakržljati. Ovu Lamarckovu nauku prihvatio je već 

 Darwin, a s njime i mnogi drugi. Dolazi sad samo na to, da 

 li imamo ovom Lamarckovom tumačenju veću važnost pripisati 

 od selekcije ili obratno. Roux je udario očevidno smijerom, 

 da ovakove pojave što točnije prouči. Do njega se je tumačilo, 

 da ono pojačavanje organa proizlazi uslijed veće navale krvi 

 na ono mjesto, koje se jače uporabljuje, dakle uslijed hype- 

 raemije. Nu baš je u tome velika zasluga Rouxa, da je dokazao 

 neosnovanost ovoga tumačenja. Hyperaemija je samo uvjet jačeg 

 rasta, a nipošto uzrok. Roux je dokazao, da stanicama pripada 

 svojstvo biranja (Wahlvermögen) hrane: sposobnost hranu pri- 

 mati ili odbijati. On navodi primjere kako u organu može da 

 postoji mnogogodišnja pathološka hyperaemija, a da ipak ne 

 nastupa i hypertrophija. Napokon kod životinja, kao kod Arthro- 

 poda i Coelenterata, gdje ni neima žilja, ne može da nastane 

 kakova hyperaemija. 



Funkcionalni podražaj je dakle ono pravo, što u 

 podraženom dijelu tijela, dotičnomu dijelu odgovarajuću funkciju 

 izazivlje. Roux je tome pridodao još i hypothesu trophičkoga 

 podražaja, t. j. da se specifičnomu funkcionalnomu podra- 

 žaju svake tkani pridružuje još i trophičko, na jače primanje 

 hrane potičuće djelovanje. 



Kušajmo te pojmove kakovim primjerom razjasniti. Na 

 nekom mjestu tijela, recimo u kosti, nalaze se stanice, koje su 



2 



