23 



same vitice koje bi oćutjele težinu, nego je stabljika, u kojoj se 

 osjeća primarna potreba potpore, kojoj potrebi evo — vitice 

 udovoljavaju. 



Pfliigerov konačni zaključak glasi: „Kamogod je dakle 

 physiolosko istraživanje doseglo, dovodi ovo do spoznaje, da 

 su razborne akomodacije živih bića uvijek teleološkom kau- 

 salnom zakonu podvrgnute". Zaista dragocjena spoznaja! 



Obraćamo se sada jednome autoru, koji takove pojave u 

 opće mehanistički ni ne kuša više tumačiti, a to je Gustav v. 

 Bunge. U njegovom „Lehrbuch der physiologischen Chemie" 

 1886. nailazimo na jedan članak pod imenom „Vitalismus und 

 Mechanismus". 



U tome članku veli „da se životni pojavi mehanički ni ne 

 daju protumačiti. Što se u procesima našega organizma dade 

 mehanički protumačiti, to nijesu životni pojavi. In der Aktivität 

 steckt das Rätsel des Lebens", a pojav aktiviteta da crpamo iz 

 promatranja naše volje. 



Ovo, u ovakovoj formi izrečeno, nije doduše posve is- 

 pravno. Jer ako se kaže „što se u procesima našega organizma 

 dade mehanički protumačiti, to nisu životni pojavi", to znači 

 ono, što bi se imalo dokazati, uzeti za pretpostavu. Dakle hy- 

 steron-proteron. Pitanje ima nasuprot glasiti: Da li se životni 

 pojavi mogu mehanički, t. j. fiziko -kemički protumačiti? Nu 

 Bunge je očito dobro mislio, samo se je malo nekorektno iz- 

 razio. Da vidimo, koji se pojavi za njega ne dadu mehanistički 

 protumačiti ! 



Jedna mala, Amoebi slična životinjica, Vampyrella spiro- 

 gyrae, izabire si za hranu od svih Alga samo stalnu jednu vrst, 

 Spirogyru, čiju staničnu stijenu rastopi, te joj sadržaj isiše. Sve 

 druge posve slične Alge odbija, a baš samo ovu izjeda. Mora 

 dakle očito da ju i prepoznaje. Jedna druga opet takova živo- 

 tinjica, Colpodella pugnax, živi samo od stalne jedne vrsti 

 Flagellata, od Chlamydomonasa. Za ovu Colpodellu veli Cien- 

 kowsky: Ponašanje ove Monade kod traženja i primanja hrane 

 tako je čudnovato, da se čovjeku pričinja, kao da pred sobom 

 gleda sa sviješću providjene stvorove. 



Kao treći primjer navodi Bunge opažanja Engelmannova na 

 ArcelH. Ova sitna životinjica sa kućicom konveksno-konkavnom, 

 kao mali hljebac, imade na dolnjoj t. j. konkavnoj strani u sre- 



