37 



snica i Jankova Voda, koje donose u more naplavinu, ponajviše 

 mulj i more je uz njihova ušća plitko. 



Zatonu morinjskomu pritiče iz planina donjih Krivošija toliko 

 vode, da je od nje more na daleko studeno, slatka se voda 

 miješa morem, stvarajući „vodu-slanicu", koja nije pitka. Vodu 

 privaža Morinjska Rječina, koja je tako jaka, da kod Mo- 

 rinja donjega okreće velika. mhnska kolesa i ne presuši nikada. 

 Tu i tamo je tlo močvarno na kojemu ima vodoljubnih biljaka. 



Dva puškometa od susjednoga Risna ima jedna tamna 

 pećina iz koje izbija potok Špila onda, kada su velike i nagle 

 kiše i južni vjetrovi. U pećini ima jezero kamo zalaze upaljenim 

 lučima, da u ljeti grabe vodu.^) 



Kod seoca Vitoglava znamenit je Sopot, koji izbija ta- 

 kodjer iz jedne pećine (spilje), padajući jakim slapom niz krši 

 u more, a čini toliki žubor i riku, da čovječji govor na daleko 

 „zagluša". I u Sopot zalazi čeljad iz Vitoglava i grabi u ljeti vodu.-) 



I zaton orahovački prima nekoje pritoke. Tu je potok 

 Hercegovina, koji ne presuši, Orahovačka Rječina i 

 jedno jako vrelo, a kod susjedna sela Ljute potok istoga imena 

 preko kojega vodi željezni most. I u Ljutoj izbija voda iz podzemnih 

 šupljina, te se pjeneći i bučeći nakon kratka toka valja u more. 



I grad Kotor obiluje vodom, ali samo onda, kada provale 

 njegove sušice ili torenti, kojima privažaju hranu planine crno- 

 gorske. Sa sjeverne strane, a tik gradskih vratiju, teče Kotorska 

 Rječina, koju zovu i „Fiumera", a podalje SkordaihŠkurda, 

 koje dolaze iz kamenih, uskih, rasklimanih dumača, hrle veHkom 

 strminom, skaču i survaju se preko pećina i nakon kratka se 



1) Srbsko-dalmatinski magazin g. 1843. p. 34. 



2) Pripovijeda se, da je Sopot samo za jugovine veoma jak i da 

 ima puno vode. Kad je Kohl boravio u Kotoru duvao je jaki „široko" i 

 u to je vrijeme Sopot žestoko provalio i KohI gledao bijeli trak slapa. No 

 kad je došao u Perast, nije više slapa vidio i ljudi mu rekoše, da nebi 

 pošao tamo, jer da je slap prestao, ako je i kišilo, a vjetar jenjao tek za 

 24 sata. Spilja Sopota komunicira valjda podzemnim vodama Hercegovine, 

 a drugim šupljinama i sa morem. Vode iz Hercegovine pritiču Sopotu u 

 obično vrijeme samo djelomice, no u većoj množini, a drugim putem, moru. 

 Kada duva žestoki široko, goni vodu u Sopačku spilju, a s koje druge 

 strane i more, koje se onda pomiješano slatkom vodom, ruši jakim slapom. 

 Kako Sopot i Špila u isto vrijeme zajedno i provale i prestanu, komuniciraju 

 valjda i oni podzemno. 



