41 



Iza zatona risanskoga ima depresija, koja seže do 600 m. vi- 

 sokog Dvrsnog polja u gornjim Krivošijama, kamo vodi iz Risna 

 cesta, ispinjući se sedlom 1000 m. Ova je depresija znamenita, 

 jer se u nju spuštaju putevi sa visoravni; od nje se ispinje tlo 

 prama istoku do pograničnog gorja Crne gore, kojemu gospo- 

 duje Goli vrh (1311 m.)') 



Ovo pogranično gorje pruža se dalje istočnom obalom 

 Kotorskoga zaliva i najimpozantnija je strana Boke. Svi krševiti 

 krajevi Hrvatske, pa i onaj golemi Velebit, koji sam prošao 

 s kopnene i s morske strane s užasnom onom goleti od Karlo- 

 baga do Dalmacije, nije me tako iznenadio, kao Crnogorske 

 planine, koje su zarubile istočnu obalu zaliva kotorskoga od 

 Orahovca do Kotora. 



Čitava je planina jedan cjeloviti bedem, jedan golemi zid, 

 a kako joj obala nije razvedena, nametne se oku u jedan mah 

 svom strahotom svojom. Nigdje u domovini ne gledaš s mjesta 

 toliko kamena i toliko goleti, tako značajan kras, kao na ovoj 

 obali morskoj. 



Kameni ovaj bedem nema prigorja ih podgorja, već se od 

 razine morske uspinje 800 — 1000 m. visoko, te se ovom visinom 

 povlači do Mrajanika (1315 m.) i Pestin-grada, (1072 m.) 

 poviše Kotora, dok mu dalje prama istoku zagospoduje potresna 

 planina Lovćen sa Štirovnikom (1760 m.), golim ma- 

 sivnim u planini najstrmijim vrhom, a njegove primorske strane, 

 naše su strane Lovćen a. Vele je znamenito, da bijaše na 

 Lovćenu za glacijalne dobe ledenjaka-), koje su utvrdili g. 1900. 

 prof. Penk i W. Davis i na našem Orjenu, gdje bijaše, kao 

 i na Lovćenu, glacijalna snježna crta najviša.") Na kotorskom 



^) D. Hire u Zemljopisu Hrvatske, I. p. 569. — 561. 



-) J. Cvijić: Morfološke i glacijalne studije o planinama Bosne, 

 Hercegovine i Crne gore. „Glas" srpske kr. akademije, knj. LXV. (Novi 

 glacijalni tragovi. 1. Lovćen, p. 199.— 205.) Vidi i D. Hire: Ledeno doba 

 Balkanskoga poluotoka. „Prosvjeta" 1903. tu i njegov članak „Značaj ledene 

 dobe na Balkanskom poluotoku" u kojemu su pribilježeni i ostali radovi 

 prof. Cvijića o spomenutoj dobi istoga poluotoka. 



3) Penk: Die Eiszeit auf d. Balkanhalbinsel, („Globus" 1900., p. 

 133.— 136. etc. Mit Abbildungen.) 



Godine 1835. bijaše Tommasini prvi, koji je „Lovćen" u „Flori" 

 pribilježio kao „Alpe Monte Sella" i dodao „Von der Sattelform des weit 

 -aus offener See sichtbaren Gipfels genannt". Barunica Ida Düringsfeldova 



