43 



koji nalikuju okomitim brazdama, koje sežu spram istoka malone 

 do mora. 



Planine oko Bokeljskoga zaliva složene su od karnijsko- 

 halstetskih vapnenaca, koji su sivi, pločasti (škriljasti) sa go- 

 moljima i tankim tavanima dresve. Crvenih, jedrih vapnenaca 

 ima u debehm i dugim naslagama i brojnim usjelinama dolomita 

 sa zapadne strane Vrmca, koje mu svojom bojom podavaju 

 osobito Hce. Našao sam ih i oko Kamenara, gdje ih lome i 

 grade od njih kuće, koje su bojom ugledna oblika. Ima u trijasu 

 gornjem i moćnih naslaga od eoHtičkih i brečkolikih vapnenaca, 

 koji idu s onima od Ercegnovoga i Kotora do Budve i Paštrovića. 

 Bijelih vapnenaca jurske formacije, sa obiljem brahijopoda, ima 

 oko Risna. Sjeverno od Ercegnovoga na visočini „Kameno" ima 

 jasnih, gustih vapnenaca sa nerinejama i drugim gastropodima. 



Kredna formacija, koja obuhvata u Dalmaciji najveći prostor, 

 rasvila se kaprotinskim vapnencem Ercegnovomu prama sje- 

 veru; u gornjim Krivošijama oko Ledenica i Dragalja. Rudističkog 

 vapna ima veoma mnogo i obično je bez okamina. Šarenih mra- 

 mora ima oko Gjurića i Lepetana. Uz obalu morsku razvio se 

 u eocenu numulitni vapnenac, a numulitnog konglomerata imao 

 sam u rukama iz Krašiča kod Krtola^). Oko Kotora gornji su 

 eocenski slojevi izgradjeni u obliku pjeskara, koji se izmijenjuju 

 s lapornim škriljevcima. U Grbaljskom polju našlo se u njima tra- 

 gova ugljena. Oko Ljuštice, Meljina i druguda, ima numulitna 

 mramora, koji izbrušen daje lijepe šare u tamnoj podini i bio bi 

 dobar za nadgrobne spomenike, kakove prave u Novoj Baski na 

 otoku Krku. Iz neogena ima zemlje-crljenice koja leži medju va- 

 pnencem, a ima je i po kulturnom tlu i podnožja su vrhova na 

 mnogim mjestima pokrivena veHkom množinom ove crvene zemlje. 

 Ilovače ima medju laporom ; pijeska po otocima (otok sv. Marka 

 i Prevlaka kod Tivta), šljunka na ušćima potoka, brečija uz obalu 

 morsku ili na podnožju obronaka.-) 



U klimatološkom pogledu spada okoHca Bokeljskoga za- 

 liva medju veoma zanimljive krajeve, a obzirom na zračne obo- 



^) U Tivtu upozoruju na taj kamen kao na neko čudo i vele, da 

 ima tamo kamen, a u njemu sjeme kao „pipun" (vrsta male dinje), kojemu 

 prispodabljaju numulite. 



-) R Gasparini: Geološki prijegled Dalmacije. U Spljetu 1902. p. 

 I.— XLVII. 



