44 



rine zapada ju prvenstvo u cijeloj Evropi. Kotor leži 3 m, nad 

 morem, geogr. mu je širina 42" 46', a dužina 36" 26' od Ferra. 

 Popriječna temperatura od g. 1900.— 1905. iznosila je 15, 9^ C. 

 Popriječna godišnja oborina 1350 mm, broj dana sa oborinom 110, 

 sa snijegom 2 (g. 1902. i 1904. ne bijaše snijega); grmilo je 18 

 puta, maksimalna temperatura iznosila je 39*8" C, minimalna — 

 3, 0" C, popriječna naoblaka 3, 4. Klima je kontinentalna sa 

 dosta velikim extremima temperature. Jer je popriječna naoblaka 

 vrlo malena, ima mnogo vedrih dana, no- usprkos tomu dosta je 

 velika oborina. Grmljavine ima vrlo malo i razdijeljena je po 

 cijeloj godini. 



Na rtu Oštro (64 m. n. morem. Geogr. širina 42" 47'; g. 

 duž. 36" 24') bila je popriječna temperatura od g. 1900. — 1903. 

 16*2" C, godišnje oborine bilo je 10 80 mm., dana sa oborinom 

 120, sa snijegom 2, grmljavinom 18, maksimum temperature 

 31*4" C, minimum — 1*8" C, popriječne naoblake 4, 5. Klima je 

 blaga, primorska, ekstremi temperature maleni, popriječna nao- 

 blaka veća, nego u nutrinji Boke, ali oborina manja. Snijeg padne 

 vrlo rijetko i ako pokrije kraj, naskoro okopni.^) 



Kad se je počela širiti mreža oborina u Austro-Ugarskoj 

 i Engleskoj, našlo se toliko godišnjih oborina u Evropi, kakovim 

 se nije nitko nadao. Za Raibl pribilježio je Hann srednju go- 

 dišnju oborinu sa 222 cm., za Tolmezzo 242 cm., za Seathweite 

 349 cm., a za susjedno sedlo Styehead u sjevero-zapadnoj En- 

 gleskoj, sa 431 cm. i sada se mislilo, da se je našao maksimum 

 kiše za Evropu, dok tomu mjestu nisu otele prvenstvo Kri- 

 vošije u Boki kotorskoj.-) 



Najviše kiši u listopadu, studenu i prosincu, uz morsku 

 obalu u prosincu i siječnju. Od g. 1891. — 1900. palo je u Krivo- 

 šijama na Golom Vrhu (1311 m.) 2696 mm. kiše, na Jankovu 

 Vrhu (1017 m.) 4200 mm., oko Crkvica 4556 mm. U Krivošijama 

 iznosila je od g. 1888. — 1901. srednja oborina 4719 mm. i zato 

 spada ovaj kraj medju „najkišovitije" krajeve Evrope. 



Po podacima, koje sam dobio dobrotom prof. dra. Stjepana 

 Škraba. 



-) K. Hassner: Das regenreichste Gebiet Europas. Petermann's 

 Mittheilungen, Bd. 50. (1904.). Mit einer Karte: p. 281.— 285. — Hann, Me- 

 teorolog Ztschrft. 1894. p. 190.— 191. 



