50 



Cercis siliquastrum, Hyosciamus albus, Nigela damascena, Cistus 

 salvifolius, Artirrhinum orontium, Salvia officinalis, Echium pu- 

 stulatum, Trigonella gladiata, Sedum glaucum, Galactites tomen- 

 tosa, Parietaria diffusa, Scrophularia peregrina, Anchusa italica, 

 Psolarea bituminosa i neke, koje sam već spomenuo. 



Kotor i okolica. 



Plinijev „Ascrivium", Porphyrogenetov „Decatera", današnji 

 grad Kotor, ima osobit položaj. Prema istoku uzdiže se kamena, 

 vrletna, gola i nepristupna greda Pestin-grada^) (1072 m.), prama 

 jugu golemi Lovćen, prama zapadu mrka planina Vrmac. Medju 

 prvi vrh i Lovćen uklopila se ogromna stijena i krovasto na- 

 gnula prama moru, puna grebena, raspuklina, rasjelina i ras- 

 pucanih pećina. Sa sjeverne strane optiče tu stijenu Kotorska 

 Rječina, sa južne Gordić, dok joj podnožje oplakuje more, koje 

 je nekoć sezalo do stolne crkve. 



Na vrhu stijene jaka je utvrda sv. Ivana,-) koju spominju 

 nekoji botaničari, dok se Kotor razvio na zapadnom obronku 

 i uz obalu morsku na nekoliko stotina metara daleko. Spome- 

 nuta stijena opasana je visokim zidovima, koji se krivudajući, 

 uspinju do utvrde. Na zgodnim mjestima uzdižu se kule i tor- 

 njevi i popriječni krivudasti zid, koji dijeli utvrdu od grada 

 Kotora, koji je opasan na 7—8 m. visokim bedemima. 



Ovi bedemi nijesu goli i pusti, već imadu svoje osobito 

 ruho. Pokriva ih Ampelopsis u ljetu tamno-zelenim, u jeseni 

 grimiznim lišćem i jiema grada u domovini, koji bi imao ugle- 

 dnije ruho. Mjeseca pak kolovoza uzbuja i procvate Campa- 

 nula pyramidalis, naše flore ponajljepša zvončika, ukrasiv 

 nesamo bedeme i gratske zidove, već svaki zid, ruševine i 

 mirine u gradu, dapače i krovove i zvonike sa tisuće blijedo- 

 modrih cvijetaka, koji podavaju sa lišćem bilini piramidalni oblik. 

 Na bedemima raste i golema štitarka Se seli globiferum, koja 



^) Krivo rade, koji pišu „Peštin-grad". 



-) Oko utvrde ima mnogo rjjetkih biljaka, koje je ubrao Tom ma- 

 si ni, ali se do nje može doći samo dozvolom zapovjednika utvrdjena 

 Kotora. U Boki susretaš vojnike na svakom koraku, jer je sva Boka utvr- 

 djena, a u svakom mjestu posada, kao nekoć u Krajini, što botaničaru 

 donekle otešćava njegova studija. 



