55 



Verfenske su naslage razvijene osobito u okolišu Knin-Strmica 

 Kninskom, Kosovom polju, pak na jugu kod Muca, Sinja. Vrlike. Naslage 

 su bogate okameninama naročito amonita. Te je amonite obradio E. Kittl. 

 Medju njima upoznao je Kittl vrste: Dinarites, Ceratites, Tirolites, Dalma- 

 nites, Kymatites. Osim amonita znatni su ostanci: Pseudomonotis, Myo- 

 phoria, Adontophora, Gervilleia, Turbo, Natica. 



Ljušturni vapnenac leži na verfenskim naslagama u obliku bijelih 

 gromadnih vapnenaca, a zamijenjen je kadšto i svijetlosivim dolomitom. 

 Bogati su ostancima Cyroporella. To su alge roda Diplopora, koji je do 

 danas gotovo posve izumro. U najgornjim naslagama su ovi vapnenci cr- 

 veni, a nalazimo u njima često amonita (Ptychites). Drugojačije je ovaj 

 odio srednjeg triasa razvijen u južnoj Dalmaciji. G. V. Bukowski odredio 

 je, da tamo zastupa ovaj odio lih laporasto-pjeskovito kamenje, koje je 

 bogato ostancima Lamellibranchiata, Gastropoda i Brachiopoda. Od Bra- 

 chiopoda nalazimo razne odlike: Spiriferina, Spirigera, Terebratula, Aula- 

 cothyris, Rhynchonella. Od školjkara preko 15 raznih vrsti, od Gastropoda 

 preko 10 vrsti, dok su amoniti zastupani rodovima: Arcestes, Ceratites, 

 Ptychites, Proteites, Hungarites, Celtites i još nekim drugima. 



Donji slojevi naslaga, koji leže nad Ijušturnim vapnom (Knin-Sinj ; 

 Muć) pripadaju buhensteinskim slojevima (najstariji ladinički odjel), dok 

 vapnenci i dolomiti, koji leže nad površinom (pietra verde) pripadaju ka- 

 sianskim slojevima (gornji ladinički odio). Ovi potonji bogati su mjestimice 

 okameninama (Pecten, Avicula, Natica, Chemnitzia, Pleurotomaria. 



U sreddjoj Dalmaciji manjka karnički i norički (gornji trias) odio. 

 Te su se naslage razvile u Velebitu. I to onaj odio, kojeg zove literatura 

 Raibl-slojevima (crvene gline, lapori i vapnenci). Pripadaju karničkom 

 odjelu. Na njima leže dolomiti, koji pripadaju takozv. Haupt dolomitu. I 

 jedne i druge naslage ustanovljene su po okameninama, koje su u njima 

 nadjene. 



Jursku formaciju zastupaju sivi vapnenci i dolomiti, lithiotis naslage 

 i pjegasti lapori, koji pripadaju liasu, zatim tamni vapnenci i dolomiti sa 

 ostancima Cladocoropsis mirabilis, koje ubrajamo u Dogger i napokon 

 svijetli vapnenci sa Nerineama iz odjela Malm. Pojedine odjele jurske 

 nalazimo u sjevernoj, južnoj a i u srednjoj Dalmaciji. 



Krednu formaciju dijeti Schubert u titon, donju i gornju kredu. 



Titon zastupaju vapnenci s ribama i aptychima. U njem nailazimo i 

 naslaga asfalta. 



Donja se je kreda razvila u obliku pločastih vapnenaca s ostancima 

 bilina i riba (Hvar), dok u gornju kredu ubrajamo vapnence s Rudistima. 

 K istom odjelu pripada i asfalt kod Vrgorača. 



Tercijar je zastupan sa svoja četiri odjela: eocenom (liburnijski 

 odio; imperforatni vapnenac, alveolinski i numulitni vapnenac, gornji fliš) 

 oligocenom (promina slojevi s ugljenom), miocenom (slatkovodni lapori 

 s bilinama i ulošcima ugljena) te pliocenom. 



Sve su ove naslage upravo bogate okameninama i to : Foraminifera, 

 koralja, ježinaca, školjkara, puževa, pak ostancima bilina (Algae, Equi- 

 setaceae, Gramineae, Najadeae, Typhaceae, Palmae, Coniferae, Moreae, 



