68 



bljeno?) 220'0(X) kg. jajašca, a ubrano 200.385 kg. čahura. Prema tome 

 otpada na svaki gram sjemena 0*909 kg. čahura, što je doista vrlo malo. 

 U god. 1910. je taj razmjer iznosio 1 : 97, a g. 1909. 1 : 120, a to sve je 

 još mnogo premalo. Iz toga vidimo, da ta relacija umjesto da bude sve 

 bolja, biva sve gorom. Tome nije krivo ni sjeme ni dud, jer je oboje do- 

 kazano izvrsno, nego s jedne strane neumjeće gojača, a s druge nestručna 

 uprava. Ima temeljite nade, jer će se tek sada uvesti u hrvatskom svilo- 

 gojstvu definitivno stanje, da će se to doskora popraviti. 



Najveći trud i brigu smo posvetili analitičkom istraživanju čahura, 

 što je za sada naša glavna zadaća, jer time treba da upoznamo mogućnost 

 uspješnosti našega svilogojstva. Istraženo je svega 35 ogledaka. Rezultati 

 mnogobrojnih mjerenja su izneseni u skrižaljkama (ove su pridane izvje- 

 štaju na vis. kr. zem. vladu), a mi ćemo ovdje samo na nekoje od njih 

 upozoriti. 



Imali smo prilike istražiti čahure iz istoga sjemena gojene, jedne iz 

 Ascolia u Italiji, a druge iz Bakra, te se ispostavilo, da naše bakarske ča- 

 hure ne samo ne zaostaju za ascolianskim, nego ih i nadmašuju. Na taj 

 način nalazimo potvrdu za naše mišljenje, da je hrvatsko primorje vrlo 

 podesno za svilogojstvo, te će se moći tamo gojiti baš za rasplodne svrhe. 



Da možemo zorno prikazati razlike u obliku i veličini čahure jedne 

 te iste pasmine (sjemena jedne provenijencije) gojene u raznim krajevima 

 Hrvatske, snimili smo po 3 tipična reprezentanta svake pasmine u naravnoj 

 veličini fotografski. Razlike su nesumnjivo uvjetovane utjecajem razlika 

 izvanjskih životnih uvjeta, u prvom redu putem hranidbe. 



Kvantitativni uspjeh ovogodišnje berbe čahura je sasvim povoljan, 

 te nas baš taj učvršćuje u nadi, da naše svilogojstvo, iza kako će se de- 

 finitivno urediti i uprava reformirati, čeka dobra i sigurna budućnost, jer 

 prirodni uvjeti su najbolji (dud, klima), samo smo u umjeću gojenja 

 zaostali. 



Ni veličine ovogodišnjih mjerenja ne zaostaju za onima iz Italije. 

 Na 1 kg. živih čahura išlo je (Brianza-pasmine, koja se u nas najvećma 

 goji) 567 komada (prema 553 lanjske godine), a na suho sadržava 1 kg. 

 čahura 406-672 gr. svile (prema 406*672 od lani), za Italiju navodi Quajat 

 poprečno 399 gr. 



Ove smo godine prvi put izveli mučni posao odmatanja svilene niti 

 i fizikalno ispitivanje niti na serimetru, mjerenje dužine i težine niti (za 

 svakih 100 m.). N. pr. za bakarske čahure smo dobili ove veličine: dužina 

 odmotane niti 814 m. Težina čitave niti jedne čahure 0*230 gr., težina ko- 

 mada od 100 m. 0*0316 gr. Elasticitet niti 1 m. duge 174*2 mm., a tena- 

 citet 11*6 gr. 



Osim spomenutih istraživanja, koja stoje u direktnoj vezi s praksom 

 ispitivano je jedno pitanje čisto znanstveno: naime ovisnost funkcije ge- 

 nitalnih organa (i akcesornih) i čitavoga zadka od živčevlja i u opće na- 

 zočnosti glavogrudi u leptirića svilčevih. Na leptirima, koji se nalažahu u 

 kopuli uklonjena je glavogrud. Zadci s genitalnim organima žive i dalje, 

 kopula se nastavlja i završuje, a zadak ženke nese donekle i jaja. Zadak 

 ženke živi duže ovako osamljen nego zadak mužjaka, što je razumljivo. 



