72 



Sad su gospoda članovi valjda stekla jasnu sliku toga pitanja, te se 

 mogu lako odlučivati, primaju li naš predlog, da se društvena knjižnica 

 uvjetno preda kr. sveučilišnoj. 



Nakon toga razvila se živahna diskusija o ovome predmetu, u kojoj 

 su djelovali mnogi od prisutnih članova društva. 



Prvi je uzeo riječ g. dr. Radenko Stanković. Konstatira, da se iz 

 izvještaja društvenog bibliotekara razabire, kako društvena biblioteka, 

 pored svega nastojanja, ide u sunovrat, pa stoga zagovara, da se biblio- 

 teka, pod uslovom dobi im, predade kr. sveuč, biblioteci, budući, da se time 

 članovima ništa ne krnji, nego nasuprot dobivaju još i na vremenu, pošto 

 društvena biblioteka nebi nikada mogla biti članovima toliko vremena 

 otvorena, koliko i sveučilišna. Još dokazuje, da bi ovako biblioteka 

 odgovarala bolje svojoj svrsi dok bi postala pristupačna i širim kru- 

 govima. 



Predsjednik podijeljuje na to riječ g. prof. F. Šandoru, koji crta kratku 

 povijest biblioteke, navodeći kako je negda bila smještena i u podrumu kr. 

 realne gimnazije — zatim u posebnoj sobi, a sada je smještena u društvenim 

 prostorijama, koje je grad stavio na raspolaganje. Protivi se tome, da se 

 sada ova knjižnica, koja tako napreduje, jednostavno pokloni i dokazuje 

 da ju treba makar sa nagradom knjižničaru uzdržati u redu. 



G. dr. A. Mihalić žali, što je pravnička biblioteka predana kr. sveuč. 

 biblioteci i zagovara živo da se biblioteka ne predade, pošto je decen- 

 tralizacija uvijek bolja i pogodnija za rad i razvitak. Ne može se istina 

 oglušiti iznesenim razlozima, ali misli, ako sada ne možemo uzdržati bi- 

 blioteku — da ćemo možda kasnije moći nabaviti ormare i urediti sve 

 što je potrebno, pošto se interes za prirodne nauke diže. Predlaže neka 

 bi se pokušalo da se biblioteka uredi, da bude pod ključem — i da bude 

 uzdržana. 



G. dr. Miroslav pl. Čačković zagovara predaju. Razlaže kako se 

 biblioteka gubi i rasiplje. Mijenjanjem knjižničara gubi se evidencija, i;eu- 

 tjerivost knjiga od članova vodi do rasipanja, a društvo ipak nije oblast, 

 da može onako kao ona, utjerivati knjige i držati evidenciju. Ako se bi- 

 blioteka predade, imati će članovi društva od toga velike koristi. Moći će 

 pozajmljivati sve knjige iz sveučilišne biblioteke, a pribavljati će im se i 

 one, koje zatraže iz drugih biblioteka. G. dr. Mihalić je proti centralizaciji. 

 On zagovara centralizaciju. Centralna biblioteka kod nas raspolaže sa 

 sredstvima, s kakovima društvo niti raspolaže, niti će raspolagati. Dati će 

 se, što je mnogo vrijedno, članovima društva za čitanje ili posebna ili 

 profesorska soba. 



Član društva g. Plavšić dokazuje, da universitetska biblioteka nikako 

 ne odgovara potrebama. Ona je otvorena u ono doba, kada se mnogi čla- 

 novi ne mogu s njome služiti. Biblioteka mora biti otvorena od jutra do 

 mraka. Ovo je samo profesorska i djačka biblioteka. Laicimu nema mjesta 

 u ovoj školskoj biblioteci. Zgrada nove biblioteke već je sada premalena. 



Predlaže da se skine prijedlog za predaju društvene biblioteke i 

 da se dalje uzdržava u vlastitoj režiji. Zaključak za predaju bio bi opasan 

 tim više, što društvo time ništa ne bi dobilo. 



