97 



Botaničar blaženo će u ovom perivoju odmarati, jer ga za- 

 sijenjuju poput hrasta visoki dudovi, brijestovi, divlji kesteni, 

 bagreni, stari njegovi znanci. Iznenenaditi će ga zimzelena ja- 

 panska kurika (Evonymus japonica), ali ne kao grmić, već kao 

 stablo, kojemu sam debljinu debla odmjerio na po metra, a po- 

 jedinim svržima i na 30 cm. Botaničar može otmarati pod lo- 

 vorikom, japanskim dudom ili rogačem (Ceratonia siliqua), koji 

 je u Zagrebu poznat kao „rožićak". On može posjesti i pod 

 ono krasno stablo Sophora japonica, koje pada u oči svo- 

 jim osobitim komuškama, koje oblikom oponašaju na nit nape- 

 Ijana zrna grozda — kozjaka. Raskošni su leandri mjeseca ko- 

 lovoza u najbujnijem cvijetu, to su stabla koja imadu u obujmu 

 i 1 m., a svrži 70 i više ceutimetara. 



Pod bedemom pružio se cvjetnjak, a u njemu rpa žumara 

 (Chamaerops humilis), do nje rpa Aloja, pak goleme Agave, 

 raznobojno trandovilje, neven-cvijeće, sunčanice, jasmin, balza- 

 mine, petunije, georgine, golemi ricinusi. Usred vrta krili se vi- 

 soka Magnolija, buje limuni i četruni, kao stegno debeli ružma- 

 rini, no kruna su svemu na 2 dm. debele naranče tik gradskih 

 vratiju na kojima bijaše zrela i nezrela ploda, jer i naranča, kao 

 i jasmin i kesteni, pod blagim onim južnim nebom, cvate po 

 dva puta. 



Zapaduu obalu Kotorskoga zaliva zarubila je zelen od Ska- 

 Ijara pa sve tamo do Morinja donjega. U dolu kod onoga mje- 

 sta hrast-medunac (Quercus lanuginosa) zbio se u šumu, naj- 

 ljepšu i najveću oko Bokeljskoga zaliva i druguje na Vrmcu sa 

 sladunom (Q. conferta.^) Dalje Škaljara, oko Mua i Prčanja po- 

 kriva kulturno tlo pod Vrmcem maslina, a dalje ovoga mjesta 

 pak do Stoliva i Veriga zbio se u šumu kesten (Castanea vesca), 

 koji se s onu stranu širi oko Kostanjice donje i gornje u još 

 veću šumu, koja ide pravcem prama Morinju gornjemu i naj- 

 veća je šuma pitoma kestena u Dalmaciji. 



Morsku obalu od Donjega Morinja do Risna zarubila je 

 najuglednija šuma domovine u kojoj je u hiljade porasla samo- 

 nikla leandra (Nerium Oleander), dok bijaše još g. 1844. lijeva 

 strana Risna pokrivena lovorikovom šumom (Laurus nobilis), 

 kojoj danas nema traga i zamijenilo ju krševito tlo. Istočnu 

 stranu Risna ukrasuje po sivim pećinama također leandra, koju 



1) Bilježe Ascherson i Graebner 1. c. Bd. IV. p. 475. (Po Bečku.) 



