100 



skoga.') Među ovim dvim mjestima ne bijaše kopče, koja bj 

 ovu vrstu vezala od skrajnoga istoka domovine sa skrajnim nje- 

 zinim jugom, što bijaše koli zanimljivo, toli i napadno. No od 

 4. rujna g. 1911. ta kopča više ne manjka, jer sam S. caepea 

 ubrao na Moslavačkoj gori, na brijegu sv. Benedikta kod Je- 

 lenske gornje na jednoj šumskoj čistini u najbujnijem cvijetu. 



Pozadina Mua je zelena, maslina, smokva, šipak slatki, 

 aloje, Agave, leandre i tu su obični, a ove uz morsku obalu 

 kod susjednog Prčanja stablaste. Minuvši jedan rt, ugledasmo 

 šumicu od trstike (Arundo Donax; Pfalrohr, Klarinettenrohr.) 

 Zelen se širi sve to više, a kad smo minuli još nekoliko rtova, 

 zabijeli se Stoliv donji, ogrnut plaštem velikog maslinjaka. Na 

 drugoj je obali gradić Perast, nad njime kamehi vrh Sv. Ilije, 

 a pred njime u moru opružen otok sv. Jurja i Gospe od Perasta. 



Od Stoliva donjega biva zelen sve gustija, šuma pleme- 

 nitog kestena pokrila je cio obronak. U tjesnacu Veriga buji 

 lovorika, spuštajući se do samog mora i po onim pećinama po ko- 

 jima je porasao značajni tušć (Chritmun maritimum). Tu je 

 evala Coronilla emeroides, kojoj su se grančice pod te- 

 žinom cvijeća svijale, tu je obična pucalovina (Coluteaar- 

 borescens), Rubus ulmifolius velikim i teškim cvijet- 

 nim grozdovima, a ne manjka Asparagus acutifolius. 



Od Veriga do Morinja najbujniji je kraj Kotorskoga zaliva, 

 tu gleda oko ono, što ne vidi nigdje u Dalmaciji, veliku šumu 

 pitoma kestena, koja seže od visa do same obale morske tu i 

 tamo ispremiješana lovorikom, čempresom i bijelom lipom (Tilia 

 tomentosa = T. alba.-) U toj kestenevoj šumi uzidala se u kamen 

 Kostanjica gornja, dok se je Kostanjica donja spustila k moru. 

 U toj šumi ima i hrastova (Quercus lanuginosa), crnih jasena, 

 diraka, smokava, šipaka ljutih, u Kostanjici donjoj jedno stablo, 

 koje je 4 m. visoko i 1-5 dm. debelo, dok su pred kućama brojni 

 čempresi, koji se u Boki sade nesamo pred kućama, već i pred 

 crkvama, na trgovima i grobljima, kojima svojom mrkom bojom 

 podaju dostojno žalobno lice. 



Bilo je 12 sati, kad je naša barka pristala pred Kostanji- 

 com donjom, plovili smo do ovdje neprekidno 2 i Vs- Mojemu 



1) D. Hire: Revizija hrv. flore. Sv. II. Snop. 3. (Zagreb 1910) p. 742. 



2) Godine 1849. zapremale su Itestenove šume oko Kotora 84, a ma- 

 slina 163 jutra. 



