103 



Iz Kotora u Tivat. 



Kako Bokeljskim zalivom križaju lokalni parobrodiči ukrcao 

 sam se 6. kolovoza i krenuo put Tivta (tal. Teodo) na koje je 

 mjesto i okolinu upozorio već Tommasini, kao i na susjedne 

 otoke Privlaku i otok sv. Marka. U 6 i V2 sati, kad smo došli 

 u Prčanj, diglo se sunce nad Lovćen. Stoliv donji opasao je 

 veliki maslinjak, a ovoga još veća šuma kestenova. Od ovoga 

 sela vodi put uzbrdice u Stolin gornji (248 m), koji takodjer 

 leži u bujnoj zeleni kestena, prisloniv se uz obronak brijega, 

 kao da se je pećine prilijepio. Licem je okrenut prama sje- 

 veru i zato ima u Boki najviše hlada, a najmanje sunca, koje 

 ga ljeti takne tek oko devete ure, dok je u zimi i po šest tje- 

 dana u sjeni, u osoju. 



U 7 i V2 ugledasmo Risan, koji bijaše još u sjeni. Unišli 

 smo u Verige i došli pod Lastvu donju, kojoj su vrhovi takodjer 

 pokriveni maslinom, a ravan iza mjesta u vehkom polju, vino- 

 gradima. Unišav u Tivatski zaton, ugledasmo spomenute otoke, 

 a dalje tamo na vršku mjesto Krtole, a kad smo malo zastran- 

 čili, pristasmo pod Tivtom, kojemu se u pozadini uzdiže pla- 

 nina Vrmac. 



Nedaleko pošte ima jedan travom zarasH kraj, koji je za 

 botaničara i značajan i zanimljiv, jer se na njemu razvila for- 

 macija dalmatinske krase, uz obalu morsku formacija pijeska i 

 i formacija morskoga šlunka. 



Na krasi pribilježio sam slijedeće drveće i grmlje: 

 Quercus lanuginosa, Crataegus transalpina, 



Olea europaea Colutea arborescens, 



Prunus mahaleb, Coronilla emeroides 



Spartium junceum, Ficus carica 



Punica granatum, Cistus villosus, 



Laurus nobilis, Vitex agnus castus. 



Pahurus australis. 



Biljke povijuše i penjalice. 

 Hedera helix C. flammula var. maritima 



Rubus ulmifolius C. viticella. 



Clematis Vitalba 



Papradi: 

 Pteridium aquilinum. 



