104 



Od trava raste na toj krasi Brachypodium distachyum, 

 Bromus moUis, Dactylis glomerata, Koeleria cristata ß. gracilis, 

 Triticum litorale. Od drugih biljaka pribilježio sam : Tunica saxi- 

 fraga, Dianthus ciliatus i D. obcordatus, oba brojni, Nigella da- 

 mascena, Reseda lutea, Linum strictum, L. augustifolium, Hy- 

 pericum perforatum, Althae rosea, Erynigium ametisthynum, 

 Pimpinella peregrina (pokriva cio maslinjak), Torilis infesta, 

 Pastinaca sativa, Foeniculum officinale, Psolarea bituminosa, 

 Plumbago europaea, Convolvolus tenuissimus, Heliotropium eu- 

 ropaeum, Echium italicum, Verbascum sinuatum (brojno), Salvia 

 officinalis, Teucrium polium, Melissa officinalis, Oryganum hir- 

 tum, Mentha viridis ß. Lejeuniana^), Verbena officinalis, Campa- 

 nula pyramidalis, C. Mediteranaea, C. capitata, GaUum album, 

 G. molugo, Cephalaria leucantha, Inula viscosa (bojadise u žuto 

 cijelo tlo pod maslinama), I. dysenterica, Picris spinulosa, Cen- 

 taurea alba, C. solstialis, Cichorium inthybus, Urospernum Da- 

 lechampii, Chondrila juncea, Carlina corymbosa, Anthemis ar- 

 vensis var. incrassata. Gentianaceae zastupane su samo jednim 

 tipom (Centaurium umbellatum = Erythraea Centaurium), Ro- 

 saceae i sa Agrimonia eupatoria. 



U formaciji morskoga pijeska pribilježio sam Vitex agnus 

 castus, Triticum litorale, Juncus acutus, Euphorbia peplis, Eryn- 

 gium maritimum, Echinospora spinosa. Na morskom šlunku buji 

 brojno Inula chritmoides, Artemisia coerulescens, Glaucium flavum, 

 Crithmum maritimum (i po pećinama, pa i na onima u moru). 



Škaljari, Goražda i Vrmac. 



Nekoć su hrastove šume u Dalmaciji i u Boki zapremale 

 velike prostore našto nas sijećaju imena „dubrava" (Dubrovnik), 

 „dub" i „hrast". Kultura, sječa, nerazumna paša, te su prostore 

 smanjili ako su i nekoć šume hrastove sezale od morske obale 

 do regije bukve, kako nam to i sada svjedoče šikare i guštici 

 hrasta. 



U mediteranu Boke najveća je ona hrastova šuma, što se 

 stere po obroncima dola dalje Škaljara, uz desnu obalu potoka 

 Zvironjaka otkuda se ispinje na 500 m. visoko i širi uz Grbaljsko 

 polje prama Budvi, 



Odredio dr. Kümmerle (Budimpešta). 



