107 



u koje su grančice gole, a gloginje (plodovi) dlakave. Za Kotor 

 bilježi već i Borbas, a po njemu i oko Rijeke, u Istriji, Ve- 

 neciji, Tirolu. 



Bilješka. Po krasama i gušticima poviše Ježevića, u du- 

 mači Sutine i na srednjoj regiji Dinare raste C. Insegnae 

 (Tineo) u koje su grančice takodjer gole, a časke dlakave. Po 

 Degenu ide pod C. transalpina i valjda je po imenu sinonim 

 gornje. (N. Janchen i Watzl: Ein Beitrag zur Kenntniss d. 

 Flora d. Dinarischen Alpen. Mit 2. Texfiguren Wien 1908. p. 

 26. 27.). 



C. transalpina var. 1 ei o car pa ima „gole" časke. Oko 

 Rijeke (Borbas), Bakra i druguda u primorju (Hire). 



Hieracium stupposum Reichb. fil. 



Vi si an i ovu vrstu „ne pozna", dr. G. Beck^) bilježi je medju 

 onim mediterankama, koje prodiru medju Prenj- i Čvrstnica- 

 planinom do Mostara, raste oko Sarajeva (i druguda u Bosni), 

 u Dalmaciji na Dinari sa Inula Candida, Orchis provincialis i 

 Juniperus oxycedrus (u visini od 900 m.), na otoku Mljetu'"^). 

 Poznati bečki botaničar dr. Ervin Janchen, koji je moju biljku 

 odredio, priobćuje mi, da ona vrsta raste i oko Dubrovnika, 

 Sinja, na Biokovu, Kamešnici, oko Splita i na podnožju Ve- 

 lebitu, ali na dalmatinskom tlu, ali mi ga ne bilježi za Vrmac, 

 gdje sam ubrao nekoliko eksemplara u najbujnijem cvijetu, dok 

 sam formu calvicaule Zahn našao na Dinari kod Omiša 22. 

 rujna g. 1905. 



Po svojoj spoljašnosti H. stupposum jedan je od najzna- 

 značajnijih hijeracija dalmatinske flore. 



Chamaepeuce stricta (Ten.) DC. 



I ovu nam vrstu Visiani „ne bilježi", već njezinu sro- 

 dnicu Ch. stellata DC. 



Poredbena gradja. Dal ma ti a: In quercetis montis 

 Vermač (Vrmac) pr. Cataro, fine Augusti 1885. Thomas P ichler, 



1) Die Vegetationsverhältnisse d. illyrischen Länder. Mit 6 Vollbildern, 

 18 Textfiguren u. 2. Kartee (u Engler i Drude: Die Vegetation der Erde. 

 Bnd, IV. Leipzig 1901 p. 83). 



^) Po Becku. 



