[2] 119 



kojega ću u toku razmatranja pobliže opisati. Ovaj put važan 

 je radi toga, što teče gotovo okomito na smjer gorskog braz- 

 denja Velebita, pak nam time olakšava tok našeg motrenja. 



Mjestance Jablanac u hrv. Primorju leži gotovo na pol puta 

 između Senja i Karlobaga. Staro to hrv. gnijezdašce ima vrlo 

 zgodan položaj, budući je sa sjevera zaštićeno vapnenom trupi- 

 nom Bilenske glave i Dundović kose, koje tamošnji na- 

 rod zove Timori. Vrlo zgodna, ne baš prevelika jablanačka 

 luka dosta je prikladno morsko pristanište za nevremena, jer 

 rečeno zaleđe brani, da bura nemože svim svojim bijesom uda- 

 rati koliko u samo mjesto toliko i u luku. Zaleđe velebitsko od 

 važnosti je i po klimatske prilike Jablanca, jer tamo tempera- 

 tura rijetko pada ispod ništice, a snijega gotovo nikad nema, 

 pak zato i nalazimo u okolici svu silu maslina i smokava, a i 

 vinova loza vrlo dobro uspijeva. 



Sam pako postanak jablanačke luke nesmijemo dovoditi 

 u svezu s kakovim tektonskim pojavima. kako nas to u prvi 

 mah zavaravaju torrent-breče na rubu kotline. Naprotiv cijela 

 je luka združeno djelo erozije meteornih voda, unatrag djelu- 

 juće erozije vrela na rubu luke sa djelovanjem morskog žala. 



Da je tomu tako, to nam svjedoče torrent-breče ispod ja- 

 blanačkog groblja, koje imadu posve normalan-horizontalan 

 položaj dok su ostale staložene u onom položaju kakovog je 

 kotlina sama. Na si. 1. vidimo desno gore pod kapelicom sv. 

 Nikole torrent-breče u horizontalnom položaju, dok su one na 

 lijevoj strani slike posve kose, jer prileže uz kosu stijenu kot- 

 line. Jasno je da se taj cijeli proces zbio u geološkoj prošlosti, 

 u diluviju. To nam svjedoči jablanačka draga, koja je danas 

 obrasla pitomim gajićima sve do njenog početka ispod Bilen- 

 ske glave, dakle nema više svoje prvobitne funkcije i otuda 

 joj pitomost. 



Nekoliko koračaja iza jablanačke pošte vodi jedan kame- 

 nom ograđeni put na plateaux „Njive". Njive nam je smatrati 

 s morfološkog stanovišta, gornjim tokom torrenta, koji uslijed 

 postranih kanala zadobio formu plateauxa. To nam svjedoče i 

 opet torrent-breče. koje se ovdje još djelomično nalaze, a dje- 

 lomično su isprane. Kako se nalaze u gornjoj kredi, koja po- 

 činje odmah od mora, to nas u prvi mah začuđuju kulture, kojih 

 su Njive pune. Nu ako se malo bolje obazremo po terenu odmah 



