160 [8] 



n, pr. hmelja palo u Engleskoj za posljednjih 5 godina za ISV^r 

 a u Njemačkoj za lOV^. „Tedy: chmele') se vice potrebuje a 

 mene se klidi. Nadprodukce, byla li jaka, neexistuje vice." 



Upravo je čudnovato, da se kod nas nitko ne bavi kul- 

 turom ljekovitog bilja, makar da se ona rentira vrlo dobro. Da 

 navedem samo nekoliko primjera! Jutro zemlje zasađeno nave- 

 denom bilinom daje godišnie čisto : paprena metva (Mentha 

 pip.) 1350 Kr; kokornjava metva (Mentha crispa) 1090 Kr; pče- 

 linja metva (melissa) 991 Kr; divizmino cvijeće (Verbascum) 

 987 Kr; Ijupčac ljekoviti (Levisticum) 633 Kr; blaženi čkalj (Cni- 

 cus) 539 Kr; sljez (Althea) 464 Kr; idjirot (Acorus) 476 Kr; 

 sipan (Hyssopus) 494 Kr; neven (Calendula) 151 Kr; timijan 

 (Thymus) 89 Kr; mažuran 78 Kr. i t. d. i t. d. 



Jutro dobre zemlje godišnje daje čistog: 1400 Kr, jutro slabe 

 zemlje 3—400 Kr, a jutro srednje zemlje 600 Kr. 



Nepojmljivo! Imamo sve uvjete za kulturu ljekovitog bilja i 

 veliki broj bilina, koje se dobro rentiraju, klimu i zemljište 

 prikladno za kulturu — samo se nitko ne će da dade na taj 

 unosni posao ! Iz tudjine traže od nas ljekovito bilje, divlje i 

 kultivirano, ... a mi šutimo na poziv tuđina, koji hoće da naš 

 mrtvi kapital unovči, šutimo i ne mičemo se. „Potražba je za 

 raznim ljekovitim biljem i korijenjem-) doduše živahna, ali joj 

 domaći trgovci tek u neznatnoj mjeri i to samo za pojedine 

 vrsti bilja mogu udovoljiti, premda bi za svaku količinu 

 mogli naći kupca." Svaka bi se dakle količina ljekovitog 

 bilja mogla prodati, samo kada bi se tkogod htio baviti tako 

 „sitnim stvarima", kulturom i trgovinom ljekovitim biljem! 



Kultura dakle ljekovitog bilja kod nas ne opstoji ! To je ža- 

 lostna ali istinita činjenica. Moramo se sada zapitati, što mo- 

 ramo učiniti, koje korake poduzeti, da se ta kultura raširi među 

 naš narod? 



Ponajprije treba istrijebiti predrasudu, da se kultura lje- 

 kovitog bilja uopće ne rentira, i to tako, da se malim gospo- 



jutro zemlje 2-67 ct hmelja, ä 200 Kr. = 534 Kr. na godinu. Poprečna je 

 dakle vrijednost od 2 god. oko 600 Kr. godišnje. Jutro zemlje zasađeno 

 hmeljom daje godišnje poprečno 600 Kr. a ne 8000 Kr. 



') Dr. Tfebicky: Chmelovi trh v roče 1910. Narodni Listy 1910. Ju- 

 bilarni broj str. 3. u prilogu. 



-') Izvještaj zagrebačke trg. obrt. komore 1906. str. 17. 



