19] 161 



darima primjerom pokaže, da se ona nasuprot vrlo dobro ren- 

 tira. Vrlo dobro kaže Th. Meyer^): Wird der Kräuterbau und 

 handel in die richtige Bahn geleitet, so wird man recht bald ein- 

 sehen lernen, wie irrig die Ansichten derer sind, die heute be- 

 haupten wollen, es sei völlig ausgeschlossen, das je die Arznei- 

 pflanzenkultur einen wesentlichen Faktor bilden werde." 



Nastaje sada pitanje, koji je to pravi put — „die richtige 

 Bahn", kojim mora poći kultura ljekovitog bilja da uspije? Kul- 

 tiviramo li ljekovito bilje, to ono može uslijed kulture promi- 

 jeniti ih sasma ili samo donekle svoje djelatne tvari no obično 

 se to ne zbiva nego se djelatne tvari pomnože. Hoćemo li dakle 

 ljekovito bilje kultivirati na veliko, to moramo najprije istražiti 

 kakvo tlo, kakvo gnojivo, kakve klimatske i meteorološke okol- 

 nosti prijaju odnosno ne prijaju biljci, moramo istražiti, kada 

 se bilina bere, kako sprema, suši i otprema i kako se rentira. 

 Drugim riječima! Da se raširi i da uspije kultura ljekovitog bilja 

 u Hrvatskoj, trebalo bi osnovati hrv. pokusnu postaju za 

 kulturu ljekovitog bilja. 



Ta bi postaja imala da riješi ovu zadaću: 



1.) Koje bi se biline s uspjehom mogle dobro t. j. uz ve- 

 liki rentabilitet u Hrvatskoj kultivirati ? Kakovo im gnojivo i tlo 

 klimatske i meteorološke prilike prijaju, odnosno ne prijaju 

 — škode? 



2.) Kakva je kvaliteta hrv. droga, hrv. ljekovitog bilja? Da 

 li se kulturom djelatne tvari, tvari radi kojih se bilina upotreb- 

 Ijuje, uvećavaju ili umanjuju? Da li je hrv. ljekovito bilje ob- 

 zirom na kvalitet bolje od tuđeg i da li za njim zaostaje? Ta 

 bi istraživanja imao preuzeti farmakokemički laboratorij farma- 

 kognostičnog zavoda, kojega bi u tu svrhu trebalo osnovati. 



„Osnutak farmakokemičkog odsjeka na hrv. sveučilištu ne 

 samo da bi povoljno djelovao na razvoj farmakognostičkih istra- 

 živanja domaćih, hrv. droga i tuđih droga nego bi i indirekte 

 blagotvorno djelovao na trgovinu s našim drogama, na trgo- 

 vinu s našim ljekovitim biljem, na eksport naših droga u tu- 

 djinu, koji se je istom nazad par godina počeo razvijati. (Sti- 

 panić u Požegi). Farmakokemički odsjek farmakognostičkog za- 

 voda istražio bi, nemaju li hrv. droge više postotaka djelatnih 



') Th. Meyer: Arzneipflanzenkultur str. 2. 



