162 [10] 



supstancija nego druge tuđe droge; proučio bi, koji dijelovi i 

 krajevi hrv. zemalja prijaju jednoj a škode drugoj drozi, resp. 

 njezine djelatne supstancije svojom klimom i sastavom tla uve- 

 ćavaju ili umanjuju. Istražio bi, da li se u jednom kraju isplati 

 ili ne isplati drogu saditi i na koje se uvjete treba kod kulture 

 dotične droge obazirati.^" 



3.) Kako se rentira kultura ljekovitog bilja u Hrvatskoj? 

 Kako se rentira napose u pojedinim dijelovima Hrvatske? Kako 

 se na pr. rentira kultura jedne te iste biline u Srijemu, Lici, 

 Primorju i Zagorju? 



4.) Kušati ljekovito bilje eventualno oplemeniti t. j. povi- 

 siti djelatne tvari a umanjiti nedjelatne. 



5,) Medu hrv. gospodare uz umjerenu cijenu razdijeliti što 

 više dobrog sjemenja. 



6.) Uputit po mogućnosti što više seljaka i malih gospo- 

 dara pa svećenika i učitelja u kulturu ljekovitog bilja. 



7.) Izdavati popularne razprave o kulturi ljekovitog bilja, 

 s kojima su potpuno dovršeni pokusi te koje se dobro rentiraju. 



Takva dakle pokusna postaja, koja bi riješila sva ova pi- 

 tanja, bila bi „pravi put", koji bi doveo do sigurnog i neizbje- 

 živog uspjeha. Taj put, doduše dosta dug, trajao bi jedno 10 

 godina, no za to bi uspjeh bio nedvojben, siguran, neizbježiv. 

 Tim su putem pošli i išli Englezi, Holandezi i susjedna nam 

 Ugarska-) pa i uspjeli. Pođimo i mi tim putem ! 



* 

 * * 



Što se eksporta divljeg ljekovitog bilja tiče i tu ne sto- 

 jimo puno bolje od kulture ljekovit, bilja. Divljeg ljekovitog 

 bilja nalazimo regbi na svakom koraku, nu skoro se nitko nan] 

 ni ne obazire. Godišnje istrune po hrv. šumama, livadama, ži- 

 vicama, buništima i putevima ljekovitog, divljeg, bilja u vrijed- 

 nosti od hiljadu i hiljadu kruna a to samo zato, jer nema nikog 

 tko bi htio da unovči taj „mrtvi kapital." Mjesto da se je trgo- 

 vina s ljekovitim biljem vrlo razvila, to ona samo životari, ku- 

 buri. Tim se unosnim poslom bave kod nas samo par ljudi 

 (Bolf, Stipanić, Križ, Marček, Trstenjak, Horvat, Mihaljević, Ga- 



A. Vrgoč: Problemi farmakognozije str. 8. 



-) A. Vrgoč: Kr. ug. pokusna postaja za kulturu ljekovitog bilja u 

 Kološvaru. Norodne Novine 1911. od 2. IX. i 4./IX. 



