[15] 167 



se istom vidi i jasno ističe stagnacija, zastoj i mrtvilo na tom 

 polju. Hrvatska ima 357o šuma^). 97o livada i jedno 37o živica 

 i puteljaka, dakle skoro SO'Vo cijele svoje površine, na kojoj 

 dolazi ljekovito bilje sad u većoj, sad u manjoj količini. Ako 

 se dakle samo iz Požege i okolice pa iz Gorskog kotara izvaža 

 preko 200.000 kg. na godinu, onda bi se razmjerno prema ve- 

 ličini i ekstenziji šuma, livada, buništa i puteljaka iz cijele Hr- 

 vatske moralo izvažati barem minimum 10 — 20 puta više ljeko- 

 vitog bilja. Trebalo bi dakle da se izvaža godišnje barem 2 — 

 4,000.000 kg. ljekovitog bilja. Sam si čitaoc može predstaviti, 

 koliko bi takav eksport godišnje odbacivao čistog prihoda! 



Sabiranje i sakupljanje ljekovitog bilja moglo bi biti nuz- 

 gredno i vrlo izdašno vrelo privrede za hrv. familije. Kako to 

 sakupljanje nije težak posao, to bi se njim mogla baviti djeca 

 i stariji ljudi, te godišnje zaslužiti 3 — 400 K. „In Jenalöbnitz 

 erzielten — veli Tunmann^) — wie mir an Ort und Stelle völlig 

 glaubwürdig mitgetheilt wurde — fünf schulpflichtige Kinder 

 durch Einsammeln von Flores Lamii einen Gewinn von 42 Mk. 

 Der gesammte Nebenverdienst der betrefenden Familie aus dem 

 Einsammeln lediglich wildwachsender Pflanzen betrug im Jahre 

 360 Mk. Dabei darf nicht vergessen werden, dass die Bauern 

 dort zunächst erst an einzelne Händler abliefern, an die sogen. 

 Kräutrichsleute, welche mit den Grossofirmen in Verbindung 

 stehen. Und schliesslich, kann es denn für Kinder eine bessere 

 und gesündere Beschäftigung geben, als das Sammeln, Ernten 

 eigener Arzneipflanzenkultur, welche doch gerade im Kleinbe- 

 triebe, in Gartenkultur, noch relativ grossen Nutzen abwerfen?" 



Kada sam prošle godine u ljetu bio u Kološvaru, kamo me 

 je poslala hrv. vlada, da proučim ug. postaju za kulturu ljeko- 

 vitog bilja, sreo sam jednog dana na tratini na periferiji grada 



1) Gonnard: Entre Drave et Save (Između Drave i Save) str. 116. 

 „Le domaine forestier de la Croatie couvre 1,530.000 hektares de terrain 

 sur les 4,250,000 hektares qui constituent la superficie du pays entiers. 

 C'est une remarquable proportion de plus de 35** „ h. 100, qui assigne ä 

 la Croatie une place d'honneur parmi les pays de I'arbre, La Hongrie 

 proprement dite, ä ce point de vue et malgre ses belles forets de la Tatra 

 et d'ailleur, se trouve fort distancee, le bois n'y couvrant que 26 ä 27 p. 

 100 du territoire". 



1) Tunmann: Aufgaben und Ziele der Pharmakophysiologie. Phar- 

 mazeutische Zentrallhalle 1909. br. 1. str. 9. 



