176 



[4] 



sko, a drugo postavljeno na visini u blizini mora, kao što je 

 n. pr. naša Lika i Hrvatsko Primorje. Tu je barometarski tlak 

 od neizmjerne važnosti jer upravo njega radi nastaju skoro sve 

 zračne pojave u našem Primorju. 



No sve i kad bi htio, ne bi mogao, da usporedim zračni 

 tlak u Hvaru sa onim Spljeta i Visa, jer se na tim postajama 

 nije tlak zraka mjerio. 



Da nam pak klimatička slika samoga Hvara bude što ja- 

 snija, nastojat ću, da u kratkim crtama izložim i tlak zraka u 

 Hvaru sa onim u Trstu, makar da je daljina prilično velika, a 

 oba grada primorska. Pedeset godina točnih zapažanja već daje 

 vjernu sliku poprečnog i vjerojatnog zračnog tlaka za dotično 

 mjesto. Doduše barometar je u Hvaru mijenjo svoj položaj sa 

 visine od 19*5 m. nad površinom morskom na onu od 8*5 m. 

 i opet natrag. No zato su sve te vrijednosti reducirane na istu, 

 naime na onu od 19-5 m. pa je tako omogućeno skroz znan- 

 stveno operiranje sa pojedinim brojevima barometarskog tlaka. 



Poprečni je zračni tlak u pojedinim mjesecima ovaj: 



Srednji zračni tlak 1859. — 1908. u Hvaru: 



Po tom najveći zračni tlak pada u srpnju, dok je naj- 

 manji u siječnju. 



Najveći pak srednji mjesečni tlak bio je u siječnju 1882., 

 naime 770*00, a najmanji u ožujku god. 1869., naime 747*7. 



Godišnji srednji tlak bio je najveći god. 1884., naime 761*4., 

 dok je 1874. bio najmanji, naime 754*6. 



Absolutni maximum zračnog tlaka bio je 16. siječnja 1882. 

 naime 780-8, dok je apsolutni minimum bio 3. ožujka 1869., 

 naime 728*5. Diferencija dakle između apsolutnog maxima i 

 apsolutnog minima zračnog tlaka iznaša 52*3. 



No povučemo li klimatičku krivulju za godišnji srednji 

 tlak opazićemo goleme razlike osobito prvih godina. Da vidimo 

 jesu li zapažanja bila dobra, usporedićemo tlak zraka u Hvaru 

 sa onim u Trstu. 



