17] 



179 



mjesec, godinu i stoljeće. U tom upravo, kako se ona mijenja, 

 da li joj je razlika izmedju srednjih temperatura velika, da li je 

 velika ili malena razlika između extrema, t. j. minima i maxima 

 dana i noći, mjeseca zimskih i ljetnih kao i pojedinih godina, 

 leži važnost klime po čovjeka i druge organizme. Nije toliko 

 važno za organizme da bude temperatura u zimskim mjesecima 

 velika, koliko da je ona što konstantnija, da razlika između 

 spomenutih dobi ne bude velika. U tom je pogledu Hvar oso- 

 bito važno mjesto, jer njegova klima je upravo zamjerno blaga, 

 razlika između pojedinih dobi malena, a temperatura zimska 

 visoka. Svakako trebaće duljeg i pomnijeg istraživanja, da se 

 dokaže, zašto je Jadransko more (t. j. temperatura na njegovim 

 obalama) blaže, nego tirensko. Sad se tim ne ću baviti, nego 

 to samo nuzgredice spominjem. Kasnije ću usporediti Hvar sa 

 nekim drugim mjestima, da se vidi razlika u temperaturi i ujedno 

 im označiti geografski položaj. 



Srednja temperatura za 50 godina je slijedeća: 



No, kad se pomno promatraju srednje godišnje tempera- 

 ture od 1858., pa sve do 1908., vidi se, da su od god. 1858., 

 pa sve do 1876. razlike između srednjih godišnjih tempera- 

 tura dosta velike, dok su od 1858., pa sve dalje malene. I ako 

 se radi većinom tek o jednom stupnju i koju minutu, ipak me 

 je razlika, pogotovo onda kad sam grafički prikazao 50-god. 

 hod temperature, metnula u sumnju, da moguće zapažanja prvih 

 20 godina nijesu bila točna, bilo to krivnjom aparata (termo- 

 metra), bilo pak krivnjom samog zapažatelja. 



Za to htjedoh usporediti te godine sa onim Korčule, no 

 na žalost nadjoh zapažanja na Korčuli zabilježena samo za go- 

 dine: 1859., 1860., 1861., 1862., te 1867. No ni te godine nijesu 

 bile potpune. 



