192 



govora u svim našim dnevnicima i stručnim časopisima, dok u ovom ča- 

 sopisu nije još bilo o njoj govora. Nel<a mi bude dozvoljeno kao priro- 

 doznancu u opće nekoliko riječi reći i to s razloga, jer sam uvjeren, da 

 je stručna kritika ovog djela više manje suvišna, jer i djelo, što će i 

 sam. g. pisac dozvoliti, istom u drugom redu ima da bude znanstveno. 



Pisac je u prvom redu htio dati hrvatskom narodu potpunu sliku 

 najljepšeg kraja njegove domaje, djelo u kom je sabrano sve, što znamo 

 predajom i knjigom o jezerima. Već samo to je osobita zasluga pisca što 

 je neumornim višegodišnjim radom sabrao sve moguće podatke o „Plit- 

 vičkim jezerima", te iste složio u lijepi sklop, da sve skupa daje jedi- 

 dinicu. Geograf, geolog, zoolog, botanik, etnograf, planinar i svaki prija- 

 telj prirode naći će u toj knjizi orijentaciju o Jezerima i nužne podatke. 



Ništa nije teže nego svukoliku i popularnu i znanstvenu litetaturu 

 staviti u jedan sklop t. j. naći način kako bi i jednim i drugim zadovoljio. 

 Kod nas je obzirom na malen broj čitalaca pri stvaranju ovakova djela 

 ovaj srednji put potreban i neizbježiv, ako i nije valjan. Držim, da je 

 pisac „Plitvičkih Jezera" našavši dobar način uspio. Ja bi nazvao tu knjigu 

 popularno-znanstvenom monografijom, koju će i stručnjaci rado upotre- 

 bljavati, jer će u njoj dosta naći. Tako n. pr. ja kao botaničar, a i kolege 

 zoolozi lako će iz ove knjige razabrati, kako bi bila skrajna potreba, da 

 se jezera sa gledišta zoološkog i botaničkog monografski obrade; hidro- 

 flora i hidrofauna „Jezera" potpunoma su neobradjene (izuzevši neke male 

 predradnje), te ne bi bilo sgorega, da se za taj rad naši stručni krugovi 

 malo više zainteresuju. 



Analizovati pojedina poglavlja stručno sasvim je suvišno, jer te za- 

 prječuje svestranost knjige. Šteta je, što je knjizi priloženo premalo li- 

 jepih fotografija, koje inače upotpunjuju ovakovo djelo. Više vrijednosti 

 imala bi za nas ova knjiga u jednom stranom jeziku i ako u skraćenom 

 obliku, jer bi u siranom jeziku mogla koristiti više upozorivši svijet na 



krasote naših Jezera. 



V. V. 



Dr. Krunoslav Babić: Pogledi na biologičke i bionomičke odnose 

 u Jadranskome moru. — Znanstvena djela za opću naobrazbu. Na svijet 

 izdaje Jugoslavenska Akademija Znanosti i Umjetnosti. (Knj. 5. Zagreb, 1911.) 



Ovo djelo Babićevo vrlo je lijepo i sigurno će ga svaki ljubitelj 

 prirode, naročito veličanstvenoga i čarobnog mora, samo s najvećim ve- 

 seljem pozdraviti. Isto je u većem opsegu zasnovano, jer sadržaje baš 

 sve grupe životinja i bilina, koje živu u Jadranskome moru. Naravski, da 

 se ne nabrajaju baš sve vrsti, nego se u kratko opisuju poveće grupe, 

 od kojih se samo kao primjer, ili poradi kakove osobitosti, pojedini oblici 

 spominju, i, što je vrlo pohvalno, sa slikama popraćuju. 



Poglavito je uzet obzir i na sve životne prilike i međusobne odno- 

 šaje organizama; na zakone, koji medu organizmima vladaju, t. zv. bio- 

 nomiju. Babić obraduje svoj predmet posve ispiavno, razumljivo i s oči- 

 tom ljubavlju i oduševljenjem za samu stvar, uslijed čega i naročito nutarnja 

 vrijednost toga djela znatno dobiva, t. j. kadar je na čitaoca jače djelovati. 



