199 



U manjoj mjeri nalazio sam perforacije na vjenčićima još kod slije- 

 dećih biljnih vrsta: Trifolium prantense, Pulmonaria officinalis, Pulmonaria 

 mollis, Galeobodolon luteum. 



Više puta donašali su mi učenici, a nalazio sam i sam, tipične du- 

 goljaste eliptične perforacije po sredini vjenčića od Trifoliuma kakove 

 prave navodno pčela medarica i bumbari s kraćim sisalom. Perforacije na 

 svim ostalim biljkama mnogo su sličnije onima kod Symphytum iube- 

 rosuma i S. officinale. 



Osobito su interesantni posjeti pčele medarice na cvjetovima od 

 nekih Aloe-vrsia. u bot. vrtu kr. sveučilišta. Na cvjetovima od Aloe gran- 

 didetnata uvlači se Apis mellifica do polovice tijela u cijevasti 32—35 mm. 

 dugi, a 3—4 mm. na otvoru široki perigon cvijeta. Na drugim cvjetovima 

 iste biljke opažali smo pčelu medaricu kako se uvuče sasvim u perigon 

 vjenčića i nakon kraćeg ili dužeg vremena izlazi van i penje se na pe- 

 rigon gdje neko vrijeme počiva. Na isti način posjećuje Apis mellifica 

 cvijetove od Aloe saponaria, Aloe supratacoides i Aloe olliaris. Ovako 

 se pčela protiska glavom i tijelom između prašničkih anthera i dolazi do 

 slatkoga soka, a da se pri tome, po svoj prilici, barem u najvećem dijelu 

 slučajeva i netakne njuške pestića. U nekim slučajevima opažao sam ipak 

 pčelu medaricu natovarenu peludom, da se ulazeći u perigon dotiče i 

 njuške pestića. 



Iz navedenih opažanja na Carcg^anc-vrstama, Cercis canadensis-u i 

 Trifoliumu izlazi jasno, da Coronila Emeroides nije jedina vrsta lepirnjača 

 u Hrvatskoj, koju pčela medarica posjećuje tako, da ne dolazi u kontakt 

 s prašnicima i pestićima. 



Lamium maculatum, Trifolium i Pulmonaria officinalis navode se i u 

 gornjoj raspravi, ali kao biljke čije cvjetove Apis mellifica posjećuje „nor- 

 malno". Sudeći po tome ni cvjetovi od Lamium maculatum ne bivaju po 

 svim našim krajevima perforirani. Ipak ne dvojimo ni malo o tome, da će 

 se i kod nas moći opažati na mnogim mjestima iste prilike u pogledu 

 perforacija kakove vladaju u okolini Zagreba na netom opisanom mjestu. 



Nismo izravno opažali, ali se obzirom na Symphytum officinale i 

 Lamium maculatum iz Maksimira ne možemo oteti pomisli, da bi uzročnikom 

 perforacija na Symphytum tuberosumu u okolini Zagreba mogao biti ta- 

 kođer B. terrestr. 



E. Lew našao je g. 1885. a berlinskom botaničkom vrtu gotovo sve 

 vjenčiće od Symphytum officinale perforirane. 



Po Knuthui) perforira cjevaste vjenčiće od Symphytum officinale 

 u Njemačkoj više vrsta bumbara s kratkim sisalom i to: Bombus terrester 

 Q, B. pratorum Q, B. lapidarius, a za Sjevernu Ameriku navodi Knuth'^) 

 po Pamelu (Transact. St. Louis Acad. v. 1888 p. 256), da su u botaničkom 



^) Handb. d. Bliitb. II. Bd. Die bisher in Europa und im Arktischen 

 Gebiet gemachten blütenbiologisahen Beobactungen 2. Teil. Leipzig 1899. 



-) Handb. d. Blütb. III. Bd. Die bisher in Aussereuropäischen Ge- 

 bieten gemachten blütenbiologischen Beobachtungen. 2. Teil. Leipzig 1905. 



