201 



na modernom i racionalnom stanovištu glede zadaće i svrhe faunističkih 

 istraživanja te sistematike, sudi o dosadanjim rezultatima istraživanja ja- 

 dranskih Hidroida. 



Kakav je Broch faunist i sistematik vidi se već iz prvoga dijela 

 njegova općenoga uvoda. Broch sistematski proučava variacije Hidroida, 

 da bi uzmogao odrediti prave granice među pojedinim vrstama. To je 

 vrlo zahvalan i koristan posao, te je već do sada donio vrlo lijepih re- 

 zultata, koje je Broch izložio u nekoliko uzornih rasprava i monografija, 

 a tiču se poglavito sjevernomorskih Hidroida. Da proširi krug spoznaje 

 protegnuo je eto Broch svoja istraživanja i na jadranske Hidroide ispo- 

 ređujući ih sa sjevernomorskim. 



S pravom ističe Broch, da literatura naših Hidroida obiluje suviš- 

 nim „vrstama", što samo oteščuje posao, „točno istraživanje je pokazalo, 

 da mnoge od dosadanjih vrsta i nisu ništa drugo doli odlike", te veli dalje: 

 „scheinen doch geradezu einige Systematiker unter Wissenschaft nur die 

 Beschreibung neuer Arten und wieder neuer Arten — gleichviel ob gut 

 oder schlecht — zu verstehen". Broch traži, da opisi budu iscrpni i pot- 

 puni, a slike točne. 



Već u sjevernih Hidroida nalazi Broch takovih variacija, koje idu 

 preko granica starih vrsta. Uzme ii se u obzir još i veće područje, to se 

 s pravom može očekivati, da će se te granice još i većma raširiti. Zato 

 je prije svega nužna točna i savjesna isporedba na samim objektima i 

 kritičnost u prosuđivanju literarnih navoda lokalnih istraživača. 



Od važnosti je mišljenje Brochovo o određivanju vrsti. Ne do- 

 staju minimalne razlike za postavljanje nove vrste. „Wollen wir gute Art- 

 merkmale finden, so ist es unumgänglich notwendig in die biologischen 

 Verhältnisse der einzelnen Arten einzudringen. Die Arten müssen an mö- 

 glichst vielen Lokalitäten und unter möglichst verschiedenen biophysika- 

 lischen Bedingungen studiert werden, damit man die Gesetze ihrer Varia- 

 tion erkennen kann". Koliko li se u nas protiv toga ispravnog principa 

 griješi ! 



Broch ističe važnost baš takovih oblika, koji dolaze s jedne strane 

 u Jadranu, a s druge u sjevernim morima, jer su takovi oblici najpovoljniji 

 objekat za studij varijacije. Takovi su oblici na pr. Halecium halecinum i 

 Sertularella polyzonias. 



Na temelju poredbenog studija spomenutih oblika došao je Broch 

 do slijedećeg općenito vrijednoga zaključka: pri jednakoj veličini kolonija 

 jednoga te istoga oblika u Sjevernom moru, te u Jadranu, jadranski su 

 oblici mnogo nježniji i gracilniji od sjevernih, jer su u njih pojedini članci 

 tanji od onih u subarktičnih primjeraka, a ovi opet tanji od arktičkih. Po 

 Broch u igra temperatura vode znatnu ulogu. Kolonije Hydroida iz- 

 vučene iz dubljeg mjesta Jadrana (hladnija voda) jače su od 

 onih iz pličina (toplija voda), a to odgovara našem znanju obzirom 

 na druga područja. Isto vrijedi i obzirom na veličine hidroteka u jednog 

 te istog oblika. 



Dublja mjesta Jadrana (hladnija voda) kriju više sjevernih 

 oblika odnosno primjeraka sjevernoga tipa nego plića. 



